ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G802601 · 1985-01-18 00:00:00 — och av vissa läkemedel för psoriasissjuka infördes en förändring i tillämpningen av läkemedelsförordningen. Förändringen innebär bl. a. att mjukgörande krämer och badoljor som används vid behandling av psoriasis inte längre omfattas av högkostnadsskyddet för sjukvård och medicin. Detta har lett till kraftigt ökade vårdkostnader främst för de psoriasissjuka som behandlar sin sjukdom i hemmet. Mjukgörande krämer är en nödvändig avslutande del i all modern psoriasisbehandling. I annat fall torkas huden ut så mycket av det ultravioletta ljus och de cellbildningshämmande salvor som används, att fortsatt behandling försvåras eller helt omöjliggörs. Det är därför angeläget att får i uppdrag att receptbelägga några av de vanligaste salvorna som används av de psoriasissjuka. Mot bakgrund av det anförda hemställer vi att begär att regeringen ger i uppdrag att lägga fram förslag om receptbeläggning av mjukgörande salvor och badoljor för psoriasissjuka.
mot · G802604 · 1985-01-18 00:00:00 — Arbetsmiljön för trafiklärarna har kommit att uppmärksammas då arbetarskyddslagen utfärdades och arbetsmiljölagen 1977. Tyvärr omfattas inte trafiklärarna till alla delar i denna lag på grund av att övningsbilen ej betraktas som arbetslokal trots att lärarna är verksamma i fordonet större delen av arbetsdagen. tillskrev det regionala skyddsombudet för i arbetarskyddsstyrelsen med begäran om att bestämmelser om minsta tillåtna invändiga mått för övningsbilar skulle utfärdas. Frågan aktualiserades 1978 med förnyad hemställan i ärendet. Efter beslut i inom har framställning i ärendet gjorts även frän förbundsstyrelsen. I avvaktan på aktivitet från arbetarskyddsstyrelsen kan man konstatera att utvecklingen inom trafikskolebranschen går mot allt mindre bilar. Därmed utsätts lärarna i ökad grad för drag, kallras, nedkylning och buller, som risker för personskador till följd av krockar ökat. I ovan nämnda skrivelse till arbetarskyddsstyrelsen har även begärts bestämmelser om justerbar lärarstol avseende svankstöd i höjd- och djupled. Det torde inte råda något tvivel om att den onormala avgången från trafikläraryrket är orsakad av den miserabla arbetsmiljön som ger varaktiga led- och skelettsjukdomar till följd av undermålig sittkomfort. I en Ergo-labb-undersökning redovisad påvisades att majoriteten av trafiklärarna uppvisade led- och ryggbesvär. Mot bakgrund av det anförda yrkar vi att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts för att förbättra arbetsmiljön för trafiklärarna.
mot · G802605 · 1985-01-18 00:00:00 — och om fordon i yrkesmässig trafik Arbetarskyddsstyrelsen har med anledning av lokala förbud mot tomgångskörning i anvisning 41:3 angående värme i taxibilar utfärdat rekommendationer att enligt 10 § i arbetarskyddslagen arbetet skall äga rum vid så lämplig värmegrad som med hänsyn till arbetets beskaffenhet skäligen kan påfordras. Regeringen har tagit ett prejudicerande beslut att arbetarskyddsstyrelsens anvisning om värme i personbilar som används yrkesmässigt skall gälla. Eftersom bilar som används av trafikskolor knappast är bättre än de som taxi begagnar, synes det självklart att bestämmelsen även skall gälla för övningsbilar. Även en skolbil står oftast stilla , t. ex. under femminuterspauser mellan lektioner, raster, håltimmar och teorigenomgången i den praktiska träningen. Större delen av landets trafikskolor saknar också varmgarage till bilarna, som företrädesvis är av mindre modell, vilka blir snabbare avkylda. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om värme i trafikskolornas bilar i syfte att verka för att arbetarskyddsstyrelsens anvisning 41:3 skall utfärdas som bestämmelse för alla fordon använda i yrkesmässig trafik. minab/gotab 1985
mot · G802606 · 1985-01-17 00:00:00 — 1984/85 606-614 Motion 1984/85:606 Viss översyn av rätten till barnbidrag Av 4 § lagen om allmänt barnbidrag framgår, för vilka barn allmänt barnbidrag kan utgå. En förutsättning för att barnbidrag skall utgå till barn i familjehem är, att barnet placerats genom socialnämndens försorg (om inte avsikten med placeringen är adoption). Om en familj tar emot ett utländskt barn utan adoptionssyfte och genom privat förmedling -1, ex. genom privat hjälporganisation - är det inte möjligt att utbetala allmänt barnbidrag för barnet. Försäkringsöverdomstolen har i mål 1261/82:7 meddelat dom av vilken framgår att allmänt barnbidrag inte kan utbetalas för barn som saknar legal vårdnadshavare i landet och som inte är placerade genom socialnämndens försorg. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen anhåller om förslag till ändring av 4 § lagen om allmänt barnbidrag för att ge de i motionen nämnda barnen rätt till allmänt barnbidrag.
mot · G802607 · 1985-01-18 00:00:00 — har världens största konstföreningsrörelse med nära 2 000 föreningar, varav över 1 700 är verksamma på arbetsplatserna. 600 000 medlemmar är anslutna till föreningarna, som arrangerar 6 000 konstutställningar samt en rad andra kulturprogram. Denna unika kulturrörelse, där allt arbete sker med frivilliga och oavlönade krafter, är angelägen att stödjas, då ytterligt begränsade samhällsinsatser resulterar i ett avgörande stöd till konstnärskåren och en omfattande verksamhet i sammanhang dit varken institutionerna eller den seriösa konsthandeln når. () har tagit till sin främsta uppgift att utbilda och stödja de 15 000 funktionärerna i konstföreningarna. Betydelsen av detta arbete skall ses mot bakgrunden av att det är dessa som handhar konstinköpen i föreningarna, arrangerar utställningarna och står för föreningarnas konstpedagogiska arbete. Det är orimligt förutsätta att föreningsledarna i alla lägen besitter nödvändiga kunskaper för detta arbete. SKR har tillsammans med konstvetenskapliga institutionen i utarbetat metoder, som visat sig mycket framgångsrika på konstbildningsområdet. Behovet av en konstbildningsavdelning inom SKR är självklart. anvisade för /85 medel för en verksamhet på halvtid inom detta område. Vi anser att denna måste byggas ut till heltid. Vi anser det rimligt kompensera SKR-anslaget för inflationseffekterna, då förbundet arbetar med en ytterst begränsad personalstyrka i förhållande till organisationens storlek. Mot bakgrund av vad som ovan anförts hemställer vi att under anslagsposten F 25:2 Vissa bidrag till bildkonst delposten för /86 anvisar . utöver vad regeringen föreslagit.
mot · G802608 · 1985-01-17 00:00:00 — i har f. n. 18 anställda med lönebidrag och är därmed den institution i länet som drabbats hårdast av riksdagsbeslutet om att staten täcker upp detta bidrag numera mot tidigare . Verksamheten är helt baserad på bidrag från staten, och samt smärre bidrag från länets övriga 15 kommuner. Vi mäktar nu inte få verksamheten att gå runt och hade i samband med kulturutskottets tvådagarsbesök i något av ett katastrofsammanträde med vår styrelse. Vi har upprepade gånger sökt och erhållit tilläggsanslag hos såväl som . Sammantaget beviljar oss och numera anslag på närmare 1 milj. kr., vilket då också inkluderar hyror i våra nya lokaler i , där vi tillsammans med Folkrörelsernas arkiv, arkiv och numera återfinns. Detta är dock inte tillräckligt. Riksdagsbeslutet har för vårt vidkommande inneburit en reducering av lönebidraget med , . och enligt förslag med . Utan avsikt att spela ut den ena andra vill jag dock nämna att för /86 föreslås ett statligt bidrag på . Anslaget för i ökar enligt budgetförslaget med . Den ekonomiska kris som i nu upplever kan komma att leda till att personalstyrkan måste skäras ner. En sådan åtgärd vill styrelsen på allt sätt söka undvika. En väg ut ur krisen vore om i kunde jämställas med de arkiv som även efter riksdagsbeslutet får lönerna för sina anställda täckta till av staten. Enligt vad jag inhämtat finns vissa arkiv som alltjämt får lönekostnaden till sina anställda täckt till . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om i .
mot · G802610 · 1985-01-19 00:00:00 — m. fl. Åtgärder för att stoppa den negativa utvecklingen inom idrotten Dopingfallen inom idrotten har blivit ett allt större problem. Länge levde förhoppningen att idrottsrörelsen själv skulle klara av problemen. Man får inte se idrottsrörelsens bekymmer som isolerade händelser. Vad som händer i samhället återspeglas i idrottsrörelsen. Idrottsrörelsen är den största folkrörelsen i med ett stort ansvar även för ungdomens uppfostran. Idrottsrörelsen har agerat tillsammans med övriga nordiska länder när det gäller dopingkontroll i tävlingsidrotten. träffades en överenskommelse som har fastställts. Regeringen har anslagit 2 milj. kr. till i årets (1985/86) budget för dopingbekämpande åtgärder inom idrottsrörelsen. Det är bra, men det krävs åtgärder från hela samhället för att stoppa den negativa utvecklingen inom idrotten. Idrottsrörelsen, med 2 miljoner aktiva, har allvarligt skadats av dopingaffärer. Det är nödvändigt att idrottsrörelsen gör sitt inom sina led och rensar den förpestade luften. En viktig åtgärd är dessutom att införseln av illegalt importerade dopingmedel stoppas. Nordiska länder är aktade idrottsnationer. De nordiska länderna kunde fungera som ett föredöme. Idrottsrörelsen och samhället kan utarbeta en gemensam aktionsplan för att stoppa den negativa utvecklingen. skulle kunna vara initiativtagare till detta. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen har framförts för att åstadkomma en gemensam nordisk aktionsplan för att förhindra dopingens spridning inom idrotten. () ()
mot · G802611 · 1985-01-16 00:00:00 — Vårdpersonal inom sjukvård, långtidsvård och åldringsvård kommer ofta i samtal med patienter om livsåskådningsfrågor. Det är viktigt att personalen är förberedd för de frågor som kan komma upp. Genom att invandringen till har varit så stor har vi tillförts nya religioner och andra synsätt på livet och förberedelser inför döden. Vårdpersonalen måste därför vara väl medveten om och kunnig i dessa olika synsätt för att kunna vara ett stöd i svåra situationer. Skolans religionsundervisning ger kunskaper om andra religioner. För vårdpersonal krävs dock en djupare insikt för att de skall kunna på ett riktigt sätt arbeta bland och samtala med människor för vilka dessa frågor är ytterst centrala. Detta kan vara särskilt betydelsefullt för våra äldre invandrare. Vi anser därför att livsåskådningsfrågor bör bli ett obligatoriskt moment i utbildningen av vårdpersonal. Detta kan inrymmas inom ramen för ämnet psykologi eller arbetslivsorientering. Livsåskådningsfrågor bör också beaktas i fort- och vidareutbildning av vårdpersonal. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att livsåskådningsfrågor bör bli ett obligatoriskt moment i utbildningen av vårdpersonal. () ()
mot · G802612 · 1985-01-18 00:00:00 — m. fl. Vidgade ramar för utbildning inom vård-, social- och konsumtionssektorn beslöt om ramar för dimensioneringen av gymnasieskolan. röstade för en vidgning av ramarna. Vi återkommer i partimotion med förslag på vidare ramar än budgetpropositionen föreslår. Det har visat sig att konsekvenserna av de snäva ramarna blivit olyckliga. Länsskolnämnderna har valt att i vissa fall helt lägga ned efterfrågade utbildningslinjer. Så skall t. ex. textilgrenen på konsumtionslinjen på gymnasieskolorna i län läggas ned helt och den konsumentekonomiska grenen beskäras starkt. I hotas den ettåriga konsumentekonomiska kursen vid flera glesbygdsgymnasier. Enligt vår uppfattning är det fel att samhället skall prioritera den storskaliga tekniken på de praktiska ämnenas bekostnad. Ju mer mekaniserat arbetslivet blir och ju färre arbetstimmar som krävs inom industrin för att tillverka det vi behöver, desto viktigare är det att det finns en brett förankrad kunskap om hur man praktiskt reder sig i tillvaron. Det är väsentligt att bevara och utveckla den stora skickligheten att kunna forma det vi behöver för vårt livsuppehälle direkt ur råvarorna. De konsumentekonomiska linjerna gör eleverna bättre rustade att skapa, att utnyttja sina resurser klokare och därmed mindre sårbara. Man får lära sig känsla för kvalitet och skönhet, hur man får ut mer nytta av mindre resurser, hur kosten kan bli hälsosam och god utan att vara dyr etc. Just den ettåriga utbildningen har stor betydelse för många som en tilläggskurs i allmänbildande syfte. Den har mycket stor samhällsekonomisk betydelse, därför att den skapar kunnigare konsumenter. De vardagskunskaper som den konsumentekonomiska linjen lär ut tas ofta för givna. De fördes förr vidare i hemmen från föräldrar till barn. Skolan har ansvaret att färdigheterna inte försvinner. De är tysta kunskaper som inte har starka förespråkare inom industrin och inga organiserade ekonomiska intressen bakom sig. Ändå är det av mycket stor betydelse för landets ekonomi att så många medborgare som möjligt har gedigna kunskaper på dessa områden. Det blir annars orimligt dyrt att upprätthålla en hög standard. Mycket av vårt välstånd bygger på kunnigt, oavlönat arbete. En satsning på friskvård kan förebygga sjukdomar och göra att vårdbehovet inte ökar så mycket. Konsumtionsutbildningen ger kunskaper om hälsosam mat, hygien och sunt levnadssätt. Konsumtionslinjen bör ses som ett komplement till flertalet gymnasielinjer, en utbildning som alla egentligen behöver. bör besluta att ramarna för vård-, social- och konsumtionssektorn skall vara på en sådan nivå att efterfrågade kurser inte behöver läggas ned. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att ramarna på gymnasieskolans VSK-sektor skall upprätthållas i enlighet med vad som framförts i motionen. () ()
mot · G802614 · 1985-01-17 00:00:00 — Man kan konstatera att bland orsakerna till cancerfall i vårt land utgör kostfaktorer och tobaksrökning. Om vi då genom information kan förändra våra kostvanor till det bättre, måste resurser för detta ställas till förfogande. Det är då underligt att man just nu med alla medel försöker dra åt svångremmen för gymnasieskolans konsumentlinje. Det är min uppfattning att samhällets ekonomi är starkt beroende av den enskildes förmåga att sköta sin ekonomi. Kunskap om ekonomisk planering och hushållning med egna resurser minskar behovet av samhällsinsatser i form av olika bidrag. I massmedia pågår ständigt debatten om födans sammansättning och dess inverkan på hälsa och välbefinnande. Kunskaper inom detta område minskar behovet av samhällsinsatser i form av sjukvård och förtidspensioner. I kommentarerna till den nya hälso- och sjukvårdslagen kan man läsa följande: En fortsatt förbättring av hälsoläget kräver att alla i högre grad än förr tar omsorg om sin egen kropp och själ. Det finns glädjande tecken på ett snabbt ökande hälsomedvetande, som bör stödjas och uppmuntras. Det är konstaterat att när realinkomsterna sjunker ökar hushållens arbete med basråvaror och matlagning, dvs. för att hålla nere utgifterna lagar man mat och bakar i stället för att köpa industriprodukter. Det finns en medvetenhet i samhället om dessa frågors betydelse. I det läget är det fel att drastiskt skära ner den enda utbildningsväg i gymnasieskolan som ger dessa kunskaper. Konsumtionslinjen ger numera allmän behörighet för högskolestudier inte enbart till hushållslärare utan också, beroende på vilket tillval man väljer, yrken som t. ex. förskollärare, polis, samhällsplanerare. Konsumentekonomiska specialkurser kan ge värdefulla och direkt användbara kunskaper till ungdomar som väntar på att komma in på andra linjer i gymnasieskolan. Utbildningen i de konsumentekonomiska ämnena bör utökas, och det finns ett stort behov av en både teoretisk och praktisk uppföljning av undervisning i hemkunskap. Denna utbildning bör vara obligatorisk på alla gymnasieskolans linjer. Lärarna bör också beredas möjligheter till fortbildning i kost- och näringsfrågor. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att ej skära ned den konsumentekonomiska 1984/85:614 16 utbildningen inom gymnasieskolan då kunskaperna behövs alltmer i dessa spartider och i friskvården-egenvården. minab/gotab 1985 79652
mot · G802615 · 1985-01-17 00:00:00 — 1984/85 615-625 m. fl. Bibehållande i viss omfattning av den ettåriga konsumentekonomiska gymnasielinjen Nedskärningen av gymnasieplatser har fått till följd att ettåriga gymnasiekurser inom VSK-sektorn drabbas. Det kan få svåra konsekvenser för kommuner med enbart små gymnasieskolor. Framför allt finns det risk för att elever som inte direkt är målmedvetna efter nian och därför väljer en ettårig konsumentekonomisk linje kommer att drabbas, i värsta fall stå utan utbildning. Ur flera synpunkter måste det anses viktigt att de mindre gymnasieskolorna i kommunerna ges möjligheter att leva vidare. Speciellt för glesbygdskommunerna är detta angeläget. Eftersom kurserna vanligtvis är fyllda visar detta att behov finns. Framför allt i de kommuner där turistnäringen har stor betydelse har elever som genomgått den konsumentekonomiska utbildningen kunnat få arbete. som utbildningen bevisligen ger ungdomarna möjligheter till arbete, ger den också förberedande kunskaper för annan yrkesinriktad utbildning. Dessutom har det visat sig att kurserna har en social funktion. Eleverna ges tid att utvecklas, som användbara kunskaper erhålls. För elever som söker sig till utbildningen av det senare skälet är det viktigt att de mindre gymnasieskolorna får vara kvar, bl. a. därför att skolan ligger nära hemorten. En total indragning av de korta konsumentekonomiska kurserna är någonting mycket olyckligt, varför dessa i lämplig omfattning bör få bli kvar, framför allt vid de mindre gymnasieskolorna. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av att de korta konsumentekonomiska kurserna i viss utsträckning får bli kvar. () () BO () () () () 1 1984/85.
mot · G802616 · 1985-01-17 00:00:00 — m. fl. har de interkommunala avgifterna för gymnasieelever ökat kraftigt, vilket medför att dessa avgifter tar allt större andel av den kommunala budgeten. I ett ansträngt ekonomiskt läge kan kommunerna tvingas pruta på insatser som behöver göras för det obligatoriska skolväsendet. Detta är förhållanden som framför allt gäller i utpräglade glesbygdskommuner. De mindre kommunerna, som ej har gymnasier med få linjer, drabbas mycket hårt ekonomiskt. En liten kommun är mycket känslig för de stora kostnadsökningar inom skolan som den interkommunala ersättningen för med sig. Som bestämmelserna är utformade befrämjas ej samarbetet mellan kommunerna utan snarare motverkas. En översyn av bestämmelserna gällande den interkommunala ersättningen, med syfte att uppnå en rättvisare kostnadsfördelning mellan kommunerna, är nödvändig. Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av en översyn av bestämmelserna beträffande interkommunal skolersättning. () () BO () () () ()
mot · G802617 · 1985-01-17 00:00:00 — Motion 1984/85:617 m. fl. Införande av obligatorisk skolutbildning i olycksfallsvård beslöt 1961 att självskyddsutbildning skulle genomföras med hjälp av allmänna medel för alla medborgare som uppnått lägst . Självskyddsutbildningen omfattar den av Svenska röda korset bedrivna ABC-kursen i olycksfallsvård (6 tim.) samt de av resp. bedrivna kurserna Personligt skydd (4 tim.) och brandförsvar (4 tim.). ABC-kurs i olycksfallsvård ger grundläggande kunskaper i första hjälpen. Det är därför viktigt att den ges till så många människor som möjligt. En kategori som torde vara särskilt angelägen att utbilda är skoleleverna. Med hänsyn till utbildningens art och omfattning kan det vara lämpligt att i varje fall inledningsvis begränsa målgruppen till högstadiet och sista årskursen på mellanstadiet. Vi bedömer utbildningen i första hjälpen vid olycka vara av sådan betydelse för eleverna att den bör införas som ett obligatorium i skolans undervisning. Med anledning av ovanstående hemställer vi att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna att förutsättningarna för ett införande av obligatorisk utbildning i ABC (första hjälpen vid olycka) i skolorna inom kommunerna utreds. () ()
mot · G802618 · 1985-01-17 00:00:00 — Det är endast i de nordiska länderna och i ett fåtal andra länder som skolplikten inträder det kalenderår barnen fyller . I de flesta länder inträder den då barnen är fem eller . Av de 202 länder i världen som finns medtagna i UNESCOrs statistik beträffande skolpliktsåldern och skolstart (STATISTICAL YEARBOOK 1981) är det bara 43 som låter barnen vänta med skolstarten till . Av de 42 länder som där räknas som utvecklade är det endast 11 som låter barnen vänta till och av de 160 redovisade utvecklingsländerna bara 32. Den allra vanligaste åldern för skolpliktens inträdande är . Det finns flera skäl för en tidigare skolstart. Däremot är det svårt att hitta skäl emot. En tidigare skolstart skulle bättre ta till vara den tid i barnens utveckling då de är särskilt receptiva och motiverade. Eftersom många barn vistats på daghem är mottagligheten för och behovet av andra impulser än de som ryms i leken sannolikt större. En rätt anpassad skolmiljö skulle erbjuda de krav som flertalet barn är vuxna och som är en förutsättning för att deras receptivitet skall komma till sin rätt. En administrativ förändring i stil med den som här behandlas skulle också medföra andra pedagogiska fördelar. De personalresurser som satsas på sexåringar i förskolan skulle kunna utnyttjas . Mindre klasstorlek, ökat stöd för enskilda elever etc. skulle kunna åstadkommas. Därigenom skulle den bekymmersamma situation som på många håll råder kunna förbättras. En god skolstart är betydelsefull för den fortsatta skolgången. Enligt vår mening bör de kommuner som så önskar ges rätt att starta försöksverksamhet med sänkt skolpliktsålder. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag som möjliggör för kommunerna att ta inititativ till försöksverksamhet med sänkt skolpliktsålder.