ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G802904 · 1985-01-22 00:00:00 — m. fl. Under det senaste årtiondet har antalet deltidsarbetande ökat mycket kraftigt. Detta har utan tvivel spelat en stor roll för att ge allt fler möjlighet till förvärvsarbete trots en teknisk utveckling som lett till omfattande rationaliseringar främst inom industrin. I den utsträckning som deltidsarbetet är ofrivilligt så är det naturligtvis en allvarlig brist. För många människor utgör dock deltidsarbetet en positiv möjlighet att kombinera förvärvsarbete med andra sysslor. har ett stort intresse för deltidsarbete dokumenterats särskilt bland kvinnor. Förhoppningsvis kommer ett växande intresse också bland män för att ta större ansvar för hem och familj att leda till en könsmässig utjämning bland deltidsarbetande. Många människors vilja att engagera sig i folkrörelsearbete, samhällsverksamhet m. m. utan att för den skull behöva offra familjelivet gör det också angeläget att deltidsarbete framstår som ett realistiskt alternativ. Den viktigaste invändningen mot deltidsarbete är att det inte ger full social trygghet. Många förmåner, särskilt avtalsreglerade sådana såsom grupplivsförsäkringar, avgångsbidrag, gruppsjukförsäkringar och tilläggspensioner är ofta knutna till ett krav om en genomsnittlig arbetstid om minst . Även på andra områden kan deltidsarbetande ha en svagare ställning än heltidsarbetande. Det borde finnas anledning till en översyn av de deltidsarbetandes ställning och förmåner på arbetsmarknaden. Som framhållits i tidigare behandling av liknande krav är det frågor som bör föras i förhandlingar mellan arbetsmarknadens parter. Inget hindrar dock att staten som arbetsgivare föregår med gott exempel och för fram förslag om förbättringar av de deltidsarbetandes villkor. Sådana åtgärder skulle förmodligen få efterföljd på arbetsmarknaden i övrigt. En översyn av de deltidsarbetandes ställning kan också komma att aktualisera justeringar på det lagreglerade området. Med hänvisning till ovanstående föreslås att hos regeringen hemställer om en översyn av de deltidsarbetandes villkor, i första hand på den statliga arbetsmarknaden. () ()
mot · G802905 · 1985-01-22 00:00:00 — och ledighet vid sparad semester I semesterlagen föreskrivs rätten för anställda att spara semester om man är berättigad . Den som vill spara till en s. k. långsemester kan spara och på så sätt få tio veckors semester. Lagen föreskriver också att den semesterberättigade som sparat semester äger rätt att få ut den sparade delen i samband med sin ordinarie huvudsemester. Denna del av lagen har tolkats av arbetsdomstolen som givit arbetsköpartolkningen rätt, att därest någon skall ta ut sparad semester i samband med huvudsemester får detta endast ske på så sätt att den sparade delen inte förläggs inom den ordinarie semestertiden, dvs. fr. o. m. juni t. o. m. augusti månader. Om någon har sparat , vilket tvisten gällde i AD, så måste ordinarie semestern förläggas så att den sparade semestern påbörjas , eller också måste den ordinarie semestern förläggas till augusti månad och den sparade semestern tas ut därefter, dvs. sista sparade semesterveckan får då tas ut . Om den ordinarie semestern infaller eller påbörjas senare än kan sammanhängande ledighet enligt andemeningen i semesterlagen inte erhållas. Det är en allvarlig brist i lagtexten att den inte klart föreskriver den semesterberättigade rätt att själv avgöra om han eller hon vill ha sammanhängande ledighet oavsett när den ordinarie (huvudsemestern) infaller. Som lagen nu tillämpas kan den semesterberättigade tvingas att flytta sin ordinarie semester från t. ex. mitten på juli för att få ut den sparade semestern och ordinarie semestern i en följd. 21 § bör omarbetas så att det klart framgår att det är den semesterberät*;gade som själv bestämmer om ledigheten (den sparade semestern) skall utgå tillsammans med huvudsemestern. Med hänvisning till det anförda föreslås att beslutar att sparad semesterledighet skall kunna tas ut även och anta följande förslag till ändring i semesterlagen (1977:480) att gälla från : Föreslagen lydelse 21 § Önskar arbetare få ut minst fem sparade semesterdagar, skall dessa och hela semesterledigheten för semesteråret utgå i en följd, om ej annat har avtalats. Önskar arbetare få ut minst fem sparade semesterdagar, skall dessa och hela semesterledigheten för semesteråret utgå i en följd, om ej annat har avtalats. Arbetstagare har även rätt att i anslutning till huvudsemestern taga i anspråk sparade semesterdagar .
mot · G802907 · 1985-01-22 00:00:00 — Elevsociala insatser inom arbetsmarknadsutbildningen har behandlat arbetsmarknadsutskottets betänkande 1984/85:9 om nyorganisation av arbetsmarknadsutbildningen. Vi har då i två motioner bl. a. tagit upp frågan om den elevsociala organisationen. Utskottet anförde då, och det blev också beslut, att brister i den beslutade organisationen först måste påvisas i form av ett ökat antal avbrott osv. i studierna innan en översyn borde ske. Den nya organisationen förutsätter ett ökat samarbete och engagemang från kommunerna. De kommuner som har AMU-center och -förläggning kommer enligt förslaget att behålla den bredare kompetensen på sin personalstyrka än de som enbart har AMU-center. Vi anser att stödinsatser i boendet och fritiden är en elevsocial uppgift, som inte enbart kan vara bunden till om är kombinerat med förläggning. Rekryteringen till AMU-utbildning sker inte enbart från den kommun där centret är beläget, utan flertalet måste vara inackorderade på utbildningsorten. Rekrytering till AMU-utbildning sker ofta från grupper som drabbats av strukturomvandlingar på arbetsmarknaden. Det har påvisats att företagsnedläggelser och oro på arbetsmarknaden ger utslag i form av ökad frekvens av besök hos allmän läkare och psykiatrisk vård. Behovet av särskild uppmärksamhet och uppföljning av de elevsociala uppgifterna borde redan från omorganisationens ikraftträdande följas av en särskild grupp. Vi anser alltså att organisationskommittén bör få i uppdrag att förbereda tillsättandet och arbetsformerna för en sådan grupp. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om behovet av elevsociala insatser inom den nyorganiserade arbetsmarknadsutbildningen.
mot · G802908 · 1985-01-22 00:00:00 — Motion 1984/85:908 Verkningarna av regionalpolitisk stöd till bilglastillverkningen I årets budgetproposition, bilaga 6, Försvarsdepartementet, talas det om de nya arbetstillfällen som skall tillföra . Som exempel nämns att en ny fabrik skall startas i av med statligt lokaliseringsstöd. Men i finns redan tre bilglastillverkare, Scanex i , Sietex i och Trempex i . De har en gemensam årsproduktion på 545 000 glas, varav 80 000 går på export. importeras 150 000 glas till den svenska marknaden, där efterfrågan ligger på 600 000 glas. Alla dessa siffror gäller förhållandena . Dessa tre företag skulle kunna öka sin produktion utan större svårigheter, men detta har inte ansetts möjligt på grund av den hårda konkurrensen på en överhetttad internationell marknad. (), som beviljat lokaliseringslån och bidrag till fabriken i , varnade för statliga subventioner i branschen (SIND 1980:8). Risken sades då vara överhängande för överetablering med utslagning av befintliga industrier eller en produktion med ständiga statssubventioner som följd. Företagen i och , med stöd av kommunernas ansvariga för sysselsättningsfrågor och med LO-distrikten bakom sig, protesterade mot nyetableringen i . Det sågs som ett sätt att flytta arbetslöshet från den ena regionen till den andra. Jag instämmer i dessa omdömen. Inte för att det inte behövs tillskott av arbeten i , men den huvudlösa politik som förts av när det gäller gruvan och sinterverket i måste ju kompenseras på något sätt. Det bästa hade varit att följa de anställdas förslag att inte lägga ner driften utan hålla den i gång till dess att efterfrågan på malm på nytt ökade. Det har i efterhand visat sig att detta hade varit det mest lönsamma alternativet. När nu etableringen i är ett faktum, är det minsta som kan begäras att regeringen garanterar fortsatt verksamhet vid bilglasindustrierna på de övriga tre orter där fabrikationen är i gång. Som vpk påpekat i sin försvarspolitiska motion bör inte heller arbetstillfällen som "skapas på detta sätt räknas som "nya jobb" och användas för att försöka visa att ökar sysselsättningen i . Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen begära garantier för att tillverkningen av bilglas i inte medför att bilglasindustrierna i , och slås ut. minab/gotab 1985
mot · G802909 · 1985-01-21 00:00:00 — 1984/85 909-917 m. fl. Ett mycket starkt uttalat önskemål hos många hyresgäster och bostadsrättshavare är att få tillgång till lämpliga och lättillgängliga förvaringsutrymmen för matvaror som är för skrymmande att förvaras i kyl- eller frysskåp. Andra utrymmen som finns i, eller i anslutning till, lägenheterna i flerbostadshusen är som regel så varma eller kalla att de är helt olämpliga och saknar oftast möjlighet att reglera värmen. Det gäller rotfrukter av olika slag samt sylt, saft, frukt och hemkonserver. Särskilt uttalat är önskemålen om lämpliga förvaringsutrymmen hos de allt fler hyresgäster som har möjlighet att själva odla eller samla produkter av detta slag. Även andra hyresgäster och boende har ett starkt intresse av att t. ex. kunna köpa stora förpackningar och sedan kunna lagra varorna. De nuvarande föreskrifterna i byggnadsstadgan och byggnormen är inte tillräckliga. Bestämmelserna bör vidareutvecklas med sikte på att ordentliga kallutrymmen i form av källar-, vinds- eller skafferiutrymmen skall finnas i nybyggda flerbostadshus och successivt tillkomma i samband med ombyggnad av sådana. Allt fler människor har blivit medvetna om att tillgången på bra och giftfri mat betyder mycket för hälsa och välbefinnande. Den egna odlingen ger glädje och tillfredsställelse och betyder en hel del för de enskilda hushållens ekonomi. Då frågan om lämpliga förvaringsutrymmen för matvaror inte synes omfattas av de översyner av byggnormer som gjorts eller kommer att göras och inte heller återfinns i form av förslag till ny plan- och bygglag bör ge regeringen till känna att ett tillägg eller förtydligande i form av tillämpningsföreskrift e. d. i byggnadsstadgan bör göras. Med hänvisning till vad som anförts föreslås att hos regeringen hemställer om tillägg till, alternativt förtydligande av, byggnadsstadgan i enlighet med vad som anförts i motionen. INGA (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G802911 · 1985-01-21 00:00:00 — Motion 1984/85:911 m. fl. Ökad forskning om fastigheters drift och underhåll Som framgår av budgetpropositionens bil. 13 s. 16 har kostnaderna för drift och underhåll av fastigheter ökat från av de totala förvaltningskostnaderna . Av denna ökning utgör självfallet energikostnadsökningen en inte oväsentlig del, men även övriga driftkostnader har ökat starkt. På bostadssektorn möter statsmakterna denna utveckling genom att uppmuntra hyresgästernas inflytande över förvaltning och ekonomi. Detta är gott och väl, men det torde också vara nödvändigt att en större andel av byggforskningens resurser används till forskning om drift och underhåll av fastigheter. Kan dessa kostnader pressas ned genom forskning - vilket är rimligt torde detta öka benägenheten att bygga nytt och inte minst att reparera och bygga om gamla fastigheter. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av förstärkt forskning om fastigheters drift och underhåll. () () BO () () ()
mot · G802912 · 1985-01-22 00:00:00 — Motion 1984/85:912 Bostadslångivningen till renskötande samefamiljer Renskötande samefamiljer tillhörande fjällsamebyarna måste ha bostad på olika platser under olika årstider för att kunna bo inom eller i närheten av de områden där renarna betar. är detta på fjället, och vår i skogsområden i närheten av fjällen och i skogslandet. Avstånden mellan dessa olika områden kan vara mycket stora. mellan vår- och höstområdet och vinterbeteslandet är inte ovanligt. Dessa renskötande familjer behöver och måste anses ha rätt till en motsvarande bostadsstandard som andra grupper. Därför behöver många av dem ha fullgoda bostäder åtminstone på två olika platser, nämligen dels där renarna betar vår och höst, dels inom vinterbeteslandet. De behöver så att säga mer än en bostad som kan betraktas som permanent. Den statliga bostadslånegivningen är dock förbehållen permanenta bostäder. Lån kan därför endast beviljas om sökanden - inkl. hushållet i övrigt - är mantalsskriven på fastigheten och stadigvarande bebor den. Detta har medfört att länsbostadsnämnder och avslagit framställningar om lån för byggande av bostadshus inom vinterbeteslandet för familjer som är mantalsskrivna på och har bostadshus inom höst- och vårområdet. Reglerna är följaktligen inte anpassade efter de speciella behov som renskötande familjer har. Fram till fanns däremot förbättringslån som var särskilt förmånliga för samerna. Utöver lånereglerna har även möjligheterna till panträtt i bostadshus på arrenderad mark i många fall stor betydelse för samiska familjers lånemöjligheter, eftersom deras bostadshus ofta är uppförda på mark som de inte kunnat få förvärva. Det är otillfredsställande om boendet skall styras av låneformer. En acceptabel bostadsstandard på mer än en plats måste vara möjlig för renskötande familjer och då särskilt för att även barnfamiljer skall kunna ägna sig åt renskötsel och därigenom kunna föra vidare kunskaper och traditioner, som är väsentliga inslag i den samiska kulturen och är förutsättningar för denna kulturs bevarande. Det kan nämnas att () senast vid remissbehandling av rennäringskommitténs betänkande Rennäringens ekonomi (SOU 1983:67) tog upp detta spörsmål, som rennäringskommittén inte synes ha berört. bör enligt min mening ge regeringen till känna vikten av att bostadslånebestämmelser och eventuellt andra lagar och förordningar ändras så att renskötande familjer med behov därav får möjlighet att ha två bostäder med permanentbostadsstandard. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om vikten av att renskötande samefamiljer får lånemöjligheter för mer än en bostad med fullgod standard.
mot · G802915 · 1985-01-22 00:00:00 — Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1984/85:914 hemställs att beslutar att det extra sparkrav om 50 milj. kr. som tidigare lagts på skjuts .
mot · G802917 · 1985-01-22 00:00:00 — Motion 1984/85:917 m. fl. Upprustning av vissa järnvägssträckor i och Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:916 hemställs att hos regeringen begär att en upprustning med arbetsmarknadspolitiska medel kommer till stånd på sträckan MalungSälenSärna samt på sträckan MoraSågen/. minab/gotab 1985
mot · G802919 · 1985-01-22 00:00:00 — och statliga upphandlingen, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:918 hemställer vi 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om det statliga upphandlingsreglementet, 2. att beslutar att de kollektiva löntagarfonderna avskaffas.
mot · G802920 · 1985-01-22 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:918 hemställer att beslutar sänka småföretagens arbetsgivaravgifter.
mot · G802921 · 1985-01-22 00:00:00 — och lokalradiostation i , m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:918 hemställer vi 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om postens ortsadresser, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om en egen lokalradiostation i .
mot · G802922 · 1985-01-22 00:00:00 — och särskilt stöd till små skolor, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:918 hemställer vi 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om särskilt stöd till små skolor, 2. att beslutar att planeringsramarna för gymnasieskolans stora ram skall utökas med 4 000 platser, 3. att beslutar att den lilla ramen utökas med 2 000 platser, 4. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts om behovet av ökad utbildning inom tekoområdet, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts rörande fortsatt utbildning av fritidspedagoger och förskollärare vid högskolan i , 6. att som sin mening ger regeringen till känna att försöksverksamhet med kulturförmedlarlinje påbörjas vid högskolan i .
mot · G802923 · 1985-01-22 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:918 hemställer vi 1. att som sin mening ger regeringen till känna att bandelen bör föras över till riksnätet, 2. att beslutar som sin mening ge regeringen till känna att innan beslut tas om nedläggning av persontrafiken på järnvägen extra medel bör anvisas för upprustning av och , 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad vi i motionen anfört om terminal för timmer och massaved i samt om ny järnväg . () ()
mot · G802924 · 1985-01-22 00:00:00 — och av odlad mark Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:918 hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna att den svenska jordbrukspolitiken även i fortsättningen utformas så att den odlade jorden bevaras. () () minab/gotab 1985 79717
mot · G802926 · 1985-01-22 00:00:00 — m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:925 hemställs att till Utbildning för kultur- och informationsyrken för anslagsposten anvisar 1 milj. kr. utöver vad regeringen föreslagit. () () () ()
mot · G802928 · 1985-01-22 00:00:00 — Utveckling av verksamheten vid det statliga rederiet Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:927 föreslås att hos regeringen hemställer om förslag innebärande att det statliga rederiet utvecklas till ett aktivt rederiföretag. (vpk) (vpk) PER (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G802930 · 1985-01-21 00:00:00 — m. fl. Återinförande av vinterbidraget inom byggbranschen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:929 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vinterbidrag. () () minab/gotab 1985 79719
mot · G802931 · 1985-01-22 00:00:00 — 1984/85 931-939 och rösträtt för utlandssvenskar Enligt gällande lag har så gott som alla utlandssvenskar rösträtt men den är icke grundlagsreglerad. De senaste årens debatt och utveckling har visat att detta är otillfredsställande. Med ett enda riksdagsbeslut med enkel majoritet skulle svenska medborgare som vistas utomlands kunna berövas möjligheten att utöva sin rösträtt. Det är därför av stor betydelse att skyddet för rösträtten förstärks. En enkel riksdagsmajoritet bör inte kunna beröva svenska medborgare deras rösträtt. Förslag om sådana begränsningar av demokratin måste åtminstone kunna underställas folket i val. Vi har efter noggrant övervägande stannat för en konstruktion som innebär att den röstande skall ha bott här. Vi har gjort det därför att vi anser att den rådande ordningen är väl avvägd och med stor sannolikhet överensstämmer med den allmänna opinionens värderingar. Vi tror inte heller att det fåtal som varken är födda här eller någonsin bott här kan ha något intresse av att rösta eller kan sätta sig in i frågorna. Vi föreslår därför följande ändring av 3 kap. 2 § regeringsformen. Rösträtt vid val till tillkommer svensk medborgare som är bosatt i riket. Om rösträtt för svensk medborgare som ej är bosatt i riket finns bestämmelser i lag. Den som icke har uppnått ålder senast på valdagen eller som är omyndigförklarad av domstol har ej rösträtt. Rösträtt vid val till tillkommer svensk medborgare som är eller har varit bosatt i riket. Den som icke har uppnått ålder senast på valdagen eller som är omyndigförklarad av domstol har ej rösträtt. Frågan huruvida rösträtt enligt första stycket föreligger avgöres på grundval av en före valet upprättad röstlängd. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställer vi att som vilande grundlagsförslag antar ovan angivna ändring av 3 kap. 2 § regeringsformen. () () 1 1984/85.
mot · G802932 · 1985-01-23 00:00:00 — Information om beredskapsåtgärder, m. m. Det är omvittnat att har ett väl organiserat totalförsvar. På alla nivåer, centralt, regionalt och lokalt, utbildas och övas personal inom de berörda myndigheterna för att de skall vara beredda att genomföra sina krigsuppgifter. Genom den kommunalisering av civilförsvaret som genomförs sker också utbildning av politiska förtroendemän inom kommunerna. Det förutsätts att skall kunna verka också vid beredskap och krig. Vid varje början väljs dessutom en särskilt krigsdelegation på 50 personer, som skall träda i ställe om denna inte kan sammanträda i sin helhet. Frågor om säkerhet och beredskap i behandlades i det förslag som förvaltningsstyrelse föreläde . beslutade enligt förslaget. Som underlag för förvaltningsstyrelsens förslag hade en särskild arbetsgrupp för beredskapsfrågor (AGB) i en rapport () behandlat planeringen för verksamhet vid beredskapstillstånd, snabbt uppkommande lägen med krigsfara samt vid omedelbar krigsfara. 1 rapporten föreslås olika utbildningsinsatser för att åstadkomma en tillräckligt hög beredskap. Det är enligt vår mening angeläget att den utbildning och orientering som föreslås i rapporten meddelas dels som en allmän orientering till i dess helhet, dels som en mer omfattande utbildning till krigsdelegations ledamöter, så att dessa kan lösa sina uppgifter så friktionsfritt som möjligt. , som har ansvaret för beredskapsfrågor, bör vidare efter samråd med krigsdelegationens presidium minst en gång per valperiod till lämna en redogörelse för genomförd utbildning och andra beredskapsåtgärder. Mot bakgrund härav hemställs att beslutar om utbildning och orientering om beredskapsåtgärder i enlighet med vad i motionen anförts. () HANS NYHAGE (m)
mot · G802934 · 1985-01-22 00:00:00 — Den nuvarande allmänna motionstiden, den 10-den 25 januari, medför en anhopning av motioner, som vållar kammarkansli, utskott och tryckeriservicen betydande problem. Det har föresvävat mig att man möjligen skulle kunna finna en annan organisation av denna verksamhet. Erfarenheten visar att resultatet av nuvarande ordning är att behandlingen av ett mycket stort antal motioner ändå uppskjuts till höstriksdagen. En lösning vore möjligen att man av vårsessionen hade allmän motionstid beträffande frågor, i vilka ett riksdagsbeslut skulle inverka på den statsbudget, som skall fastställas av , medan motioner i frågor som icke har ekonomisk betydelse för budgetarbetet av vårsessionen, men då endast för att kunna tryckas och handläggas inom utskottskanslierna. Under hänvisning till det ovan anförda hemställs att uppdrar åt talmanskonferensen att överväga åtgärder ledande till en fördelning av den allmänna motionstiden på sätt som anges i motionen.
mot · G802935 · 1985-01-22 00:00:00 — Precisering i regeringsformen av uppgifter Med anledning av den långvariga ekonomiska kris som den svenska staten befinner sig i, bör olika vägar prövas att angripa problemet. Det är sannolikt att det finansieringssystem som avlöste de tidigare särskilda drifts- resp. kapitalbudgetarna inte längre håller måttet. Man måste därför överväga om inte tiden är inne att återgå till ett system mera liknande det tidigare. Dessa båda budgetar bör förmodligen ha olika finansieringsformer. Regeringsformen 1:4, som bl. a. säger att beslutar om skatt till staten och bestämmer hur statens medel skall användas, förefaller ologisk. Staten har minst fyra finansieringsformer: inkomster från statliga företag och fonder, skatter, avgifter och lån. Det finns numera ingen anledning att börja med att fastställa skatten och först därefter bestämma hur statens medel skall användas. Så går det ju inte heller till i verkligheten. En mera logisk formulering skulle vara att bestämmer vilka utgifter staten skall bestrida och till vilken del dessa skall finansieras genom driftinkomster och räntor, skatter, avgifter eller lån. Med hänvisning till att folkstyrelseutredningen ändå är i färd med att överarbeta regeringsformen och att regeringen har tillfälle att ge denna utredning tilläggsdirektiv hemställs härmed att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om önskvärdheten att bättre precisera regeringsformen 1:4 på sätt som anges i motionen.