mot · G8022700 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. Åtgärder för att stimulera näringslivets utveckling i När industrialiseringen inleddes i var en av dess förutsättningar vid sidan av lantbruket de befolkningsrika lokala marknaderna i och på danska . Företagsetableringen kom därför att från begynnelsen få delvis annan inriktning än i t. ex. och med deras starka inslag av bl. a. exportförsäljning av trä- och järnprodukter i stor skala till och . Den industriellt framställda produktionen i koncentrerades framför allt till livsmedelsområdet, tekobranschen och byggnadsbranschen (tegelbruk, kalk- och cementindustri). Även den kemisk-tekniska branschen etablerades tidigt i . Gemensamt för avsevärda delar av denna industriproduktion var att den krävde närhet till konsumenterna, antigen beroende på korta lagringstider eller på transportförhållanden. Det skånska näringslivet blev därför tidigt mer beroende av den inhemska ekonomins utveckling än vad som gällde för genomsnittet av svensk industri och företagsamhet. Detta kom klart till uttryck starka ekonomiska uppsving: blev under dessa år en överhettad region med kraftig och otillfredställd efterfrågan på bl. a. arbetskraft, en effekt av hemmamarknadens köpstyrka och ihållande efterfrågetryck. Denna hausse förbyttes i motsatsen när den svenska ekonomins uppgång bröts oljekriser. Återverkningarna för det skånska näringslivet och arbetsmarknaden blev snabba och negativa: den öppna arbetslösheten steg brant för att nå en topp med över 25 000 arbetslösa. Särskilt hårt drabbades de traditionella industriorterna , , , , och m. fl. har svårigheterna på den skånska arbetsmarknaden och inom näringslivet i någon mån reducerats, naturligtvis beroende på de allt påtagligare uppgångstendenserna inom den svenska ekonomin, som även lett till viss ökning av den inhemska efterfrågan. Förbättringarna är emellertid till största delen konjunkturella, och de strukturella problemen kvarstår i det skånska näringslivet. Uppgången har inte heller medfört att de sysselsättningstillfällen som gick förlorade och kunnat återerövras. Om det skall lyckas att öka sysselsättningen och återfå expansionismen i den regionala ekonomin 1 1984/85. motsvarande den situation som rådde krävs betydande ökning av den inhemska efterfrågan, en situation som knappast kan beräknas inträffa . Till följd av den ogynsamma branschsammansättningen är därför läget på den skånska arbetsmarknaden fortfarande utomordentlig besvärligt, i första hand för personer som söker sig ut på arbetsmarknaden, exempelvis ungdomar. Det skulle behövas ett årligt tillskott av omkring 2 000 - 3 000 nya arbetstillfällen för att eliminera problemen på den skånska arbetsmarknaden. Som redovisats i tidigare gemensamma socialdemokratiska Skånemotioner, senast till , måste en rad selaktiva åtgärder vidtas för att förnya det skånska näringslivet. Åtgärderna bör utgå från specifika förutsättningar, t. ex. närheten till rika exportmarknader på den europeiska kontinenten, väl utvecklade utbildnings- och grundforskningsresurser, landsdelens råvaruresurser, industriella kunnande, kapitaltillgångar m. m. Motionen kräver mot ovan redovisade bakgrund olika åtgärder, i huvudsak baserade på insatser med statliga resurser, i syfte att: o stimulera näringslivet i , framför allt tillverkningsindustrin, att dels finna nya verksamhetsområden och former, dels vidareutveckla bestående verksamheter o utveckla och förstärka forskning och utveckling och förbättra de båda förutsättningar och underlätta en industriell expansion o förstärka den statliga verksamheten i , dels för att skapa sysselsättning, dels för att utveckla annan verksamhet o öka investeringar i byggande och annan produktiv verksamhet o utveckla särskilda exportstöd för vissa branscher !tekniska högskolas centrala roll Forskning och utbildning är den faktor som jämsides med lämplig kapitaltillförsel har störst betydelse för industriell förnyelse. Nya industrier blir allt mer forskningsintensiva och steget mellan forskning och kommersiell exploatering allt kortare. Både när det gäller att göra traditionella industriella verksamheter fortsatt konkurrenskraftiga och när det gäller att skapa förutsättningar för framtida industriell produktion krävs alltmer av utbildning (på alla nivåer), utveckling av produkter och processmetoder osv. samt forskning, både tillämpad och grundläggande. och tekniska högskolan i kan spela en central roll i en nödvändig industriell omvandling och förnyelse av det skånska - och sydsvenska - näringslivet i synnerhet om och högskolan tillförs ökade resurser på områden av stategisk betydelse för den långsiktiga utvecklingen av regionen. Det gäller exempelvis områden som information/ kommunikation, elektronik, kemi och biokemi. Med tanke på att forskningsoch utvecklingsarbete inom dessa områden i många fall kan leda till skapandet av nya högteknologiska företag bör statsmakterna stärka stödet till dessa verksamheter. Forskning och utbildning på elektronikområdet intar här en nyckelroll. Datateknikens centrala roll för framväxten av nya företag och omvandlingen av gamla har redan en dominerande ställning i landet inom data- och elektronikområdet. Mot bakgrund av de industriella strukturproblemen men också med hänsyn till de stora möjligheter som finns i på elektronikområdet bör nu en prioritering ske av statliga pengar till och tekniska högskolan i . I samverkan med intressenter som länsstyrelse och handelskammare har inom högskolan utarbetats förslag till ett centrum för mikroelektronik. Det är ett principförslag som syftar till att komplettera högskolans nuvarande utbildnings- och forskningsresurser på data- och elektronikområdet och inrikta dessa resurser starkare på en industriell förnyelse i . Förslaget har följande huvudkomponenter: En utbyggnad och förstärkning av regionens högskoleresurser för forskning och grundutbildning av civilingenjörer på elektronik- och dataområdet bör ske. Kompletterande satsningar görs också på nya kompetensområden. Spridning av kunskap om mikroelektronik och dess tillämpningsmöjligheter till företag i prioriteras. Förutom utökad fortbildning inom högskoleförordningens ram föreslås också en mer flexibel kursverksamhet för redan anställd personal som initieras av högskolan i samarbete med industrin och de anställdas fackliga organisationer. är också beredd att medverka vid etablerandet av ett CAD/CAM-centrum för den mindre och medelstora industrin i , med uppgift att stimulera användandet av detta instrument för effektivare konstruktion och tillverkning. På samma sätt som skisserats för det s. k. i bör samverkan ske mellan högskolan, industrin samt regionala och kommunala intressenter i för en satsning på ett Elektronikforum Syd, som skulle ha ansvaret för planeringen av den utbildning, forskning och utveckling som ligger närmare marknaden än högskolans normala verksamheter. I Elektronikforum Syds uppgifter skulle också ingå att vara ett regionalt samarbetsorgan för att allmänt stärka elektronikkunnandet och medvetandet om den nya teknikens möjligheter inom skånskt näringsliv. I västra finns ett stort antal företag med bio-medicinsk eller medicinsk- teknisk inriktning. Det är ofta utpräglat forskningsintensiva företag och i stark expansion. Som exempel kan nämnas , Draco, Ferring, Ferrosan - alla i /- och i . omsatte dessa företag mer än . Tillsammans har de en utvecklingspotential i mångmiljardklassen, vilket också motsvarar många hundratals arbetstillfällen. För läkemedelsindustrin är den direkta närheten till ett framstående forskningssjukhus av vital betydelse. Nya läkemedel kan inte utvecklas utan ett intimt samarbete med kliniska forskare. och i har sedan de blev undervisningssjukhus spelat en viktig roll i dessa sammanhang. Många av sjukhusens kliniker och läkare har på ett avgörande sätt medverkat vid utvecklingen av nya läkemedel som används över hela världen. Högteknologisk och forskningsintensiv industri samarbetar i alla industriländer med universitets- och högskoleforskningen. Läkemedelsföretagen i är som ovan redovisats starkt beroende av forskningsresurserna vid de båda sjukhusen. Även vid bedrivs en omfattande forskning av högtstående internationell klass. Forskningsverksamheten har stor betydelse för utvecklingsprojekt inom regionens läkemedelsindustri. Långt framskridna planer finns nu för etablerandet av ett medicinsktekniskt utvecklingscentrum (Medeon) i . Ett sådant utvecklingscentrum skulle få stor betydelse för näringslivets förnyelse i och möjliggöra ett än närmare samarbete mellan forskningsverksamheten vid och i , och den inom det medicinsk-tekniska området verksamma industrin. Staten bör medverka vid tillkomsten av detta medicinsk-tekniska utvecklingscentrum. Möjligheter till förnyelse inom tillverkningsindustrin I , ett gemensamt sysselsättnings- och näringspolitiskt program för utarbetat av i och socialdemokratiska partidistrikt, framhålls betydelsen av insatser för att öka vidareförädlingen av jordbruksprodukter. Bakgrunden utgörs av den stora råvarubas som tillhandhålles av det skånska jordbruket. Genom ökad vidareförädling borde det vara möjligt att ta till vara stora delar av det nuvarande jordbruksöverskottet, främst i form av spannmål, fläsk och mjölk. Förutsättningen är dock att ett utvidgat samarbete kommer till stånd mellan livsmedelsindustrin och den livsmedelsforskning och det utvecklingsarbete som bedrivs vid och vid i Möjligheterna till förbättrade samarbetsformer bör därför närmare utredas. Ökad vidareförädling av svenska jordbruksprodukter har också samband med förbättrade exportmöjligheter. Den svenska livsmedelsindustrins framgångar på exportmarknaderna är till vissa delar förknippade med det statliga exportstödet. Regeringen borde därför utarbeta ett särskilt exportstödsprogram för sett mot möjligheterna att ge stöd och stimulans åt exportindustrin. Med tanke på livsmedelsindustrins sysselsättningsmässiga betydelse i bör statsmakterna utöka exportstödsprogrammet och avdela en större del av detta för att främja skånsk livsmedelsexport. Livsmedels teknisk utbildning och forskning saknar forbildnings- och vidareutbildningsmöjligheter för verksamma inom storhushåll och restaurang. Branschen är, tillsammans med livsmedelsindustrin, landets näst största näringsgren, och sysselsätter ungefär 125 000 personer, fördelade med omkring hälften i privata företag och hälften inom den offentliga sektorn. Den högre utbildning som förekommer är en högskoleutbildning för kost och näringsekonomi omfattande 100 poäng. UHÄ har i en rapport (1984:28) föreslagit att denna utbildning, förlagd till universiteten i , och , revideras och förlängs. konstateras i rapporten att det borde skapas fortbildnings- och vidareutbildningsmöjligheter utöver den grundläggande högskoleutbildningen, detta mot bakgrund av behoven att bättre kunna möta arbetsmarknadens och branschens krav . En sådan yrkesteknisk högskoleutbildning för storhushåll och restaurang bör inrättas vid i , detta bl. a. för att kunna utnyttja pedagogiska erfarenheter från livsmedelsindustrilinje. Andra fördelar är samutnyttjande av lärare och utrustning. På cerealieområdet (bageri och kvarn) har framförts önskemål om ett gemensamt branschforskningsinstitut med utbildning- och forskningsuppgifter och med anknytning till redan pågående forskning kring bröd och bakning som bedrivs vid livsmedelsavdelningarna på . Ett branschforskningsinstitut av nämnt slag finns inte i men däremot i en rad andra europeiska läner. Det kan också nämnas att bageribranschens representanter efterlyst någon form av fortbildning för sina anställda, en fortbildning som bättre än nuvarande YTH-utbildning motsvarar branschens krav. Övergången till mer stordrift inom bagerinäringen med kontinuerlig industriell tillverkning har lett till att det hantverksmässiga kunnandet och erfarenheten delvis gått förlorade, som vissa kvalitetsegenskaper fått vika för andra, bättre anpassade till den industriella tillverkningen. Problem har därvid uppstått som delvis hör samman med att forskningen inte hunnit komplettera hantverkskunnandet i den snabba tekniska utvecklingen. Ett branschforskningsinstitut, knutet till livsmedelsavdelningarna på och med uppgifter av ovan angivet slag, skulle kunna få stor betydelse för framställning av lämpliga brödsädessorter, mjöl för bakning, brödproduktion, distribution m. m. Med tanke på att fabrikstillverkat bröd är en av våra viktigaste baslivsmedel torde inrättandet av ett branschforskningsinstitut inom cerealieområdet ha betydelse inte endast för bagerinäringen och spannmålsproducenterna utan för hela folkhushållet. av landets trädgårdsnäring är lokaliserad till . Branschen arbetar under hårt konkurrenstryck från klimatmässigt bättre gynnade länder. Möjligheterna för trädgårdsnäringen att komma till rätta med sina lönsamhetsproblem kräver utökade forsknings- och utvecklingsresurser med speciell inriktning att främja energisnålhet inom trädgårdsodlingens olika led, alltifrån härdigare plantor till bättre odlingsteknik och energisnålare växthus. Vidare har undersökningar påvisat att en stor del av växthusbeståndet i behöver förnyas och moderniseras. Nödvändiga förbättringar inom detta område kan delvis ske genom ett särskilt ROT-program. Sådana insatser skulle skapa sysselsättning vid ombyggnaden av växthusen som bättre och modernare växthus skulle spara uppvärmningskostnader och odlingarna därigenom göras mer ekonomiska. Förnyelse och modernisering av växthusen skulle dessutom bidra till bättre arbetsmiljö. Åtgärder för att stärka sydkustfisket och fiskberedningsindustrin Genom de nya fiskegränserna i ökar sydkustfisket i betydelse och omfattning. Detta ger nya möjligheter för i första hand , som under en följd av år dragits med besvärande undersysselsättning. Med hänsyn till de goda betingelser som föreligger är det angeläget att staten engageras i Östersjöfiskets problem och bidrar med aktiva insatser. Dit hör bättre möjligheter att erhålla lån för utbyggnader inom fiskeberedningsindustrin. Betydande mängder fisk som landats av skånska fiskare exporteras f. n. till förädlingsindustrier i andra länder. Den angelägnaste förbättringen inom beredningsindustrin torde för tillfället vara att utreda möjligheterna till stödåtgärder i form av subventionerade fryshuskostnader för att därigenom utjämna tillförseln till fileteringsansläggningarna med bättre och jämnare sysselsättning som följd. Vidare borde statsmakterna ta initiativ till en utredning med uppgift att undersöka anläggandet av en fiskmjölsfabrik i området. Även forskningen om fisket och beredningen av fisk bör stärkas t. ex. genom ett tillämpningsinriktat forskningsinstitut förlagt till , varvid speciellt skulle beaktas förhållandena i södra i fråga om fångstmetoder, redskap, olika beredningsmetoder m. m. Under det senaste årtiondet har odling av fisk och andra vattendjur ökat, så att en ny näring nu snabbt håller på att växa fram. En utbyggnad av vattenbruken som näringsgren förutsätter emellertid goda kunskaper i ekonomi, ekologi, biologi, odlings-, skörde- samt beredningsteknik. Styrgruppen för vattenbruk räknar med att vi kommer att odla omkring fisk omkring , och inom själva odlingsarbetet är då ca 500 personer sysselsatta samt lika många inom förädlingsindustrin. Intressanta försök med odling av ål i varma system genom utnyttjande av industriell spillvärme är en speciell utveckling inom vattenbruket värt att uppmärksamma. Åtgärder för att stärka småföretagens roll inom livsmedelssektorn Den svenska livsmedelshanteringen behärskas i stort sett av de tre grossisterna ICA, och KF. Med något enstaka udantag distribuerar alla större livsmedelstillverkare sina produkter genom någon av de tre grossisternas distributionskedjor. Dessa stora distributörer ställer ofta en rad specificerade krav på transporttålighet, hållbarhet, produktionsvolym och prisflexibilitet. Det är inte alltid som småföretagen inom livsmedelsindustrin förmår anpassa sin produktion till samtliga krav från grossisternas sida, vilket är en nackdel eftersom lokal produktion har kvalitetsmässiga fördelar. Mot bakrund av behovet av ökad förädling av livsmedel borde de mindre livsmedelsföretagens roll och möjligheter närmare utredas där det också uppmärksammas i vilken utsträckning som de stora grossisternas inköpspolitik kan tänkas påverka de mindre företagens försäljningsmöjligheter. Trä- och byggnadsämnesindustrin i län yta är till en tredjedel beväxt med skog. Huvuddelen av den för industriellt ändamål lämpliga skogen finns i den norra och nordöstra delen av landskapet. Tillgång till lämplig råvara har medfört att en betydande trä- och möbelindustri vuxit fram, särskilt i län. Industrin, som huvudsakligen haft karaktären av småindustri, har varit expansiv och sysselsättningsskapande. På samma sätt har tillgången till råvara för massa- och pappersindustrin och boardindustrin i dessa trakter gett upphov till många arbetstillfällen. befinner sig emellertid hela den arbetsmarknad som är beroende av företagen inom trä- och möbelindustrin i svårigheter. framför allt nedgången inom byggnadsverksamheten som orsakar svårigheter. Eftersom många av dessa företag är lokaliserade till småorter betyder eventuella nedläggningar oftast att det mesta av industrisysselsättningen försvinner på dessa orter. Samma förhållande råder för de företag som framställer halvfabrikat för byggande i form av trähus och byggelement. Lösningen för dessa tidigare så expansiva branscher är självklart att byggandet åter ökar i och att en ökning av exporten sker. För att underlätta exportsatsningen bör det statliga exportstödet till den träbearbetande industrin ökas. Plast- och gummitekniskt institut till För den svenska polymer- och gummiindustrin har det senaste årtiondet inneburit betydande strukturförändringar. Näringen har krympt under det att en ökad regional koncentration skett. Ett fåtal företag dominerar branschen. För att bl. a. stimulera till en positiv utveckling har ett plast- och gummitekniskt institut (PGI) bildats. Det är angeläget att bygga ut detta institut, inte minst då det gäller dess sammanhållande och administrativa kapacitet. Även om satsningar då det gäller grundläggande forskning såväl som övrigt utvecklingsarbete bör samordnas via PGI, så måste behovet av forskning och forskarutbildning utanför PGI övervägas. Mot bakgrund av det behov som en önskad positiv tillväxt av den svenska polymerindustrin skapar, även om i och för sig den nuvarande omfattningen är skäl nog, så måste en förstärkning av forskningen och forskarutbildningen ske inom detta ämnesområde. En sådan förstärkning kan inte utan stora svårigheter förläggas utanför en etablerad högskola. Det är även angeläget att en nära, öppen och okomplicerad kontakt kan hållas till industrin, inte minst därför att för den industriella tillämpningen måste företagen hålla en kvalificerad utvecklingsverksamhet. Omständigheterna är då sådana att en förläggning till högskolan i måste vara ett bra alternativ. Etablering av ammoniakproduktion till har beräknat att 300 milj. kr. går att spara i beredskapsinvesteringar och lagring om en ammonikaproduktion byggs upp i fredstid. Man anser därför att de försörjningsansvariga myndigheterna bör söka få en uppgörelse med olika berörda företag och intressenter om en ökad ammonikaproduktion inom landet. I planeras en fabrik för ammoniakproduktion i anslutning till ferrokromverket i som kan utnyttja överskottsenergi från verket och svensk teknikutveckling samt kapitalinvesteringar som tidigare gjorts av svenska statliga och privata företag. Därigenom motverkas import på ett område - handelsgödselns - där prissutvecklingen har varit kraftig. Eftersom mesta delen av ammoniakproduktionen torde bli använd vid en kemisk fabrik i , kan man också få kortare transportsträckor för den färdiga produkten, vilket också begränsar kostnaderna och riskerna vid transporten. Man beräknar att ca ammoniak skulle kunna avsättas på detta sätt. Många skäl kan således anföras för att staten genom besparingar i beredskapsbudgeten för livsmedel m. m. bör besluta att medverka till en ammoniakfabrik i . Frågan uppmärksammas ocskå i en annan motion till årets . Ett område med stor framtida betydelse för näringslivet i är möjligheterna till en utbyggnad av verkstadssektorn. Allmänt sett har en mindre andel verkstadsföretag än genomsnittligt för riket, men det finns ett pär stora verkstadsföretag som bl. a. har utvecklingsverksamheten förlagd till regionen. Den skånska verkstadsindustrin står emellertid inför betydande omstruktureringsproblem. Enligt SIND förmår ungefär hälften av de skånska verkstadsföretagen endast hjälpligt täcka sina kostnader. Krav på produktutveckling och nya verksamhetsformer alternativt nedläggning torde därför komma att ställas i ökad utsträckning . Detta kräver emellertid att tillräckligt riskkapital ställs till förfogande bl. a. för nyinvesteringar och i produktuveckling och marknadsföring och att det skapas verksamhetsformer framför allt för de många småföretagen inom branschen. Behovet av ett verkstadstekniskt utvecklingscentrum framhålls också som nödvändigt för att utveckla den skånska verkstadsindustrin. En sådan verksamhet skulle kunna forska kring nya material, t. ex. högtemperaturkeramer och utveckling av pulvermetallurgi tillsammans med bifintliga industriföretag. Detsamma gäller på området mikroelektronik, där redan bedriver avancerat utvecklingsarbete och där samarbete med företag inom området skulle kunna ske. Möjligheterna att utnyttja de skånska mineralresurserna har stora mineralfyndigheter som är dåligt undersökta. Då en fullständig kartläggning och inventering ännu saknas är det svårt att med exakthet redovisa innehållet i fyndighetema. Enligt tidigare antaganden är det troligt att man ur exempelvis alunfyndigheter kan utvinna kerogen, svavel, kalium, fosfor, kväve, bauxit, magnesium, uran, titan, zirkonium, vanadin, molybden, krom, kobolt och nickel .Det borde därför vara en viktig uppgift för SGU att bl. a. ur beredskapssynpunkt närmare undersöka förekomsten och kvaliteten hos de skånska alunskiffrarna. Möjligheterna att utveckla det skånska skogsbruket Skogsnäringens utveckling är viktig för vår framtida välfärd. I bedrivs därför av naturliga skäl en betydande forskning på det skogliga området. Denna stöds både av staten och av privata intressen. Det tycks emellertid som om den hittillsvarande forskningen i alltför ringa utsträckning inriktats på skogsbrukets problem i . a. kan konstateras att man i de södra delarna av landet utnyttjar produktionsmöjligheterna sämre än vad som gäller för riket som helhet, detta trots de utomordentligt goda skogsmarker som finns i . En orsak härtill torde vara bristande kunskaper om skogarna. Även jämfört med skogslänen i norr representerar skogsproduktionen i de södra delarna av landet stora värden. En fördel är t. ex. att den finns mycket nära en väl utvecklad förädlingsindustri och goda exporthamnar. Av fastighetstaxering framgår att bortemot av skogsbruksvärdet finns i de sju sydligaste länen trots att det där finns av skogsarealen och av tillväxten. Trots den goda tillväxten är många av skogsproduktionens problem lokaliserade till . Av det skälet bör i samarbete med förutsättningar att genom projekt med klar regional inriktning ägna skogsbruket i ökat intresse. Inom projektens ram bör skogsbrukets företrädare i genom någon form av samrådsförfarande få medverka vid framtagningen av underlag för beslut om forskningens inriktning. Gemensamt huvudmannaskap för kollektivtrafiken på landsväg Utvecklingen har visat att det borde har varit gemensamt huvudmannaskap för den kollektiva landsvägstrafiken i . Redan då propositionen (1977/78:92) behandlades i framfördes från genom motion (1977/78:1824) krav på att skulle utgöra ett huvudmannaskapsområde. I motionen påpekades det olyckliga i att en administrativ gräns länsgränsen - skulle styra huvudmannaskapets ansvarsområde.