mot · G8021273 · 1985-01-23 00:00:00 — m. fl. Bättre definition av arbetsgivar- och arbetstagarbegreppen har ett tilltagande antal ärenden i , lokala skattemyndigheterna, länsrätt och kammarrätt aktualiserats beträffande frågan hur arbetsgivar-arbetstagarbegreppet skall tolkas, dvs. när en uppdragstagare skall anses som arbetstagare eller ej. Problemen med tillämpningen har aktualiserats i flera sammanhang, bl. a. i skatteutskottet. (S 1981:04) utreder f. n. frågan hur ett enhetligt arbetsgivarbegrepp skall kunna införas. Utredningens förslag beräknas emellertid inte kunna träda i kraft förrän tidigast . Situationen för arbetsgivare/uppdragsgivare kan betecknas som omöjlig. F. n. kan ingen information i förväg erhållas från resp. myndigheter när ett arbetsgivar-arbetstagarförhållande uppkommer. Detta bekräftas av flera uttalanden från företrädare för bl. Enligt ståndpunkt (prop. 1982/83:11) måste frågan om ett arbetsgivar-arbetstagarförhållande föreligger bedömas med hänsyn till omständigheter som arbetets art, under vilka förhållanden det har utförts, sättet och grunderna för bestämmandet av ersättning, om den part som utfört arbetet härigenom ådrar sig något ekonomiskt ansvar samt parternas ekonomiska och sociala situation. Det är näst intill ogörligt för en vanlig företagare att i dagens läge kontrollera samtliga dessa punkter när han snabbt behöver anlita en underentreprenör. Vad som ytterligare komplicerar bilden är att lagstiftningen på området inte är samordnad. De lagar som f. n. reglerar detta område är: Uppbördslagen, mervärdeskattelagen, socialavgiftslagen, lagen om avdrags- och uppgiftsskyldighet för vissa ersättningar (den s. k. angiverilagen) samt arbetsrättslig lagstiftning. En företagare som anlitar en underentreprenör riskerar för det fall skattemyndigheterna finner att han skall anses som arbetsgivare för underentreprenören och dennes personal följande: Skyldighet att betala in preliminär A-skatt för underentreprenören och dennes anställda, vägrat avdrag för den mervärdeskatt underentreprenören debiterat, skyldighet att betala in arbetsgivaravgiften för underentreprenören och dennes anställda, böter samt ansvar enligt skattebrottslagen och . Till de skatter och avgifter företagaren tvingas betala tillkommer dessutom olika former av skattetillägg, restavgifter och räntor. De kontroller en normal företagare gör inför anlitandet av en underentreprenör är att underentreprenören är registrerad för mervärdeskatt, har ett fungerande företag och har flera uppdragsgivare. huruvida underentreprenören, om han har ett aktiebolag, är registrerad hos patent- och registreringsverket. Samhället är beroende av ett fungerande näringsliv som ständigt utvecklas. De många mindre företagen är en förutsättning härför. För att uppfylla detta önskemål är det nödvändigt att lagar och förordningar som reglerar näringslivets villkor utformas så att dessa är väl anpassade till rådande förhållanden samt erbjuder medborgarna största möjliga rättssäkerhet. Ett oavvisligt krav är att medborgarna skall kunna förutse effekterna av sitt handlande. Dagens regler inom arbetsgivar-arbetstagarbegreppet uppfyller inte detta krav. Vi föreslår därför att regeringen påskyndar arbetet i socialavgiftsutredningen så att ett förslag till klara regler för arbetsgivar-arbetstagarbegreppet kan föreläggas redan under innevarande . Detta förslag bör bygga på grundsatsen att en kontroll av om en underentreprenör är registrerad för mervärdeskatt bör vara till fyllest när en företagare anlitar en underentreprenör. Med stöd av det ovan anförda hemställs att hos regeringen anhåller om klara regler vad gäller arbetsgivar-arbetstagarbegreppet i enlighet med vad som i motionen anförts. () () () () ()