mot · G8021346 · 1985-01-23 00:00:00 — m. fl. Svenskspråksundervisningen i invandrartäta områden Ett av målen för undervisning av elever med annat hemspråk än svenska är att eleverna skall uppnå en aktiv tvåspråkighet. Detta kan uppnås genom att elever på låg- och mellanstadiet kan få gå i särskilda hemspråksklasser - där målet för undervisningen skall vara att minst hälften av den sammanlagda tiden skall användas för undervisning på svenska. Detta är en rimlig målsättning och inriktning för undervisning av invandrarelever, generellt sett. Man förutsätter då att invandrarelever och svenska elever vistas i skolan och har fritiden tillsammans. På så sätt kan barnen/ungdomarna leka tillsammans i skolan och i bostadsområdet. Härigenom får också invandrarelever både i skola och på fritid möjligheter till en kontinuerlig träning i svenska språket. Så fungerar situationen generellt sett i de flesta bostadsområden. Men det finns också ett antal rektorsområden/bostadsområden där det inte kan gå till på detta sätt. Anledningen är då främst att andelen utländska medborgare väsentligt överstiger de andelar som gäller för riket i stort eller för t. ex. (9,). För del kan vi notera att andelen utländska medborgare totalt sett uppgår till . Här liksom i andra kommuner varierar andelen utländska medborgare i olika områden. Vi kan t. ex. för del notera en stark invandrartäthet i framför allt vissa flerfamiljsområden. Så ugör t. ex. andelen utländska medborgare i flerfamiljshusområdet i , i , i , i , på , i , i osv. Det är vidare lätt att förstå - eftersom invandrarfamiljerna som regel har ett större antal barn än de svenska familjerna - att situationen för såväl svenska barn som invandrarbarn i dessa områden skapar särskilda problem. Målen för hemspråksundervisningen är klart definierade i årets budgetproposition. Likaså finns det en klart uttalad målsättning för bl. a. undervisningen i svenska. Men vad hjälper detta när av eleverna är elever med hemspråk i de olika bostadsområdena. I de flesta fall får dessa elever varken möjligheter att leka med svenska kamrater eller - än mindre möjlighet att tala med svenska elever. Dessa elever, såväl de med svenska som modersmål som elever med olika hemspråk, far illa språkligt och kulturellt i dessa bostadsområden. Eftersom svenskan skall vara det naturliga umgängesspråket såväl i högstadie- och gymnasieskola som när de senare skall söka sig ut i arbetslivet behövs stora 1 1984/85.3 sami. samhällsinsatser för att skapa en bättre språklig miljö där. De aktuella områdena ligger i kommuner med hög invandrartäthet som skapar sociala problem. Skolstyrelsen måste därför använda sina resurser för att tillgodose många andra behov och har ingen möjlighet att omfördela resurser för språkstimulans i tillräcklig omfattning. Vi anser att särskilda medel bör ställas till förfogande. Kommuner med bostadsområden/rektorsområden med t. ex. invandrarelever bör kunna få möjlighet att ansöka om bidrag för att kunna genomföra åtgärder av olika slag. Det kan vara särskilda insatser direkt i skolan för att förbättra svenska språkets användning där eller ske genom biblioteken, andra kulturinstitutioner och/eller det lokala föreningslivet. Regeringen bör återkomma till med förslag i detta avseende. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behov av medel till förstärkta insatser för det svenska språkets utveckling i invandrartäta områden. () () () ()