mot · G8023212 · 1985-05-09 00:00:00 — m. fl. Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /86, m. m. (kompletteringsproposition) (prop. 1984/85:150) Hela kompletteringspropositionen präglas av en omfattande skönmålning. Regeringen vill ge intryck av att den har lyckats lösa problemen på arbetsmarknaden och påstår att är på rätt väg. En analys av utvecklingen på arbetsmarknaden sedan den socialdemokratiska regeringen tillträdde visar tydligt att arbetslöshetsproblemet har förvärrats trots en uppåtgående industrikonjunktur. Det är därför en anmärkningsvärt dålig utveckling som ägt rum. Visserligen har arbetslösheten minskat jämfört med , men den ligger fortfarande betydligt högre än 1982 (se tabell). Arbetsmarknadsläget första kvartalet 1982-1985 (tusental personer) Det är mot denna bakgrund föga förvånande att socialdemokraterna fortfarande försöker beskriva arbetslöshetens omfattning enbart i termer av öppen arbetslöshet. Ingen kan emellertid rimligtvis förneka att även personer i beredskapsarbete, ungdomslag, arbetsmarknadsutbildning och vissa andra s. k. arbetsmarknadspolitiska åtgärder också är arbetslösa. Kriterier för att komma i fråga för dessa åtgärder är ju just att personerna är arbetslösa. Inkluderas de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna finner man att ca 50 000 fler människor står utanför den reguljära arbetsmarknaden än vid det socialdemokratisk regeringstillträdet. Tar man hänsyn till de latent arbetslösa understryks ytterligare hur allvarlig situationen är. Även antalet partiellt arbetslösa, dvs. de som arbetar deltid men skulle vilja arbeta fler timmar, har ökat jämfört med . Regeringen framhåller som positivt att vakanstiderna vid tillsättningen av nya tjänster inte har ökat under den innevarande konjunkturuppgången. Förklaringen till detta är naturligtvis att sysselsättningsökningen under den innevarande konjunkturuppgången varit synnerligen svag jämfört med normalt. Även beträffande arbetsmarknadsutvecklingen för ungdomar lämnar regeringen vilseledande uppgifter. Att redovisa en arbetslöshet på är bara ett försök att dölja verkligheten. 35 000 arbetslösa ungdomar är nu överförda till s. k. ungdomslag. I verkligheten uppgår ungdomsarbetslösheten till ca 100 000 personer eller av arbetskraften i . I stället för att stärka ungdomarnas konkurrenskraft på arbetsmarknaden leder socialdemokraternas politik till att ungdomen låses till konstlade arbetsuppgifter i statlig eller regi. Arbetslöshetsproblemen kan inte lösas genom åtgärdspaket, subsidier eller utökad offentlig sysselsättning. Vi har , senast i motion 1984/85:900, presenterat förslag för hur såväl den allmänna ekonomiska politiken som arbetsmarknadspolitiken bör förändras för att vi skall kunna skapa förutsättningar för sysselsättningstillväxt. I en partimotion (1984/ 85:3201) med anledning av kompletteringspropositionen för vi fram våra synpunkter på regeringens ekonomiska politik. Det är knappast ägnat att väcka förvåning att situationen på byggarbetsmarknaden är mycket dålig med hänsyn till hur kraftigt bostadsbyggandet minskat . slutfördes endast 38 000 lägenheter jämfört med 51 000 1980. års valkampanj lovade socialdemokraterna att ett utökat bostadsbyggande skulle hjälpa upp arbetslöshetssituationen. vet alla vad det löftet var värt. har regeringen konstaterat att byggarbetslösheten är mest omfattande inom de regioner där förutsättningarna för tillväxt inom byggnadsindustrin är sämst. Speciella beredskapsarbeten förhindrar den nödvändiga anpassningen av arbetsstyrkan till den förväntade kommande efterfrå Den överdimensionerade byggnadsarbetarkåren i inland är delvis också emellertid ett resultat av att många blir klassificerade som byggnadsarbetare bara för att de deltagit i ett beredskapsarbete. De av regeringen införda förändringarna i permitteringsbestämmelserna kan därutöver leda till att färre byggen kommer att vara i gång . Under en följd av år har offentliga investeringar i inland tidigarelagts. Regeringen avser även att avsätta över 300 milj. kr. för tidigareläggning av investeringar och kommunala beredskapsarbeten inom ramen för finansfullmakten. Vi har tidigare framhållit faran med denna typ av framflyttade offentliga investeringar. Även om själva investeringen i sig kan ske på förmånligare villkor för kommunen medför dessa byggnader eller anläggningar också betydande drift- och underhållskostnader. Utgifterna kan dessutom leda till skattehöjningar, vilka knappast gynnar sysselsättningssituationen. Regeringen föreslår att 2 milj. kr. av innevarande års anslag til! beredskapsarbeten skall få användas av AMS och verksamhet bland arbetslösa byggnadsarbetare. Vi anser att sådan verksamhet i första hand måste ske på frivillig grund. I vissa situationer kan det vara en uppgift att bedriva uppsökande social verksamhet. Det finns enligt nuvarande regler också möjlighet att ordna beredskapsarbeten inom det sociala området. Det finns däremot ingen anledning att i detta sammanhang särbehandla byggnadsarbetarna. Regeringen meddelar vidare att den kommer att ge AMS i uppdrag att utreda möjligheterna att ge arbetshandikappade byggnadsarbetare långsiktiga arbeten inom och utanför byggnadsverksamhet. Det är väsentligt att skapa arbetsmöjligheter för arbetshandikappade byggnadsarbetare. Det måste dock röra sig om frivilliga åtaganden från företagens sida. Arbetsmarknadsmyndigheterna får inte utnyttja den specialreglering som finns på byggarbetsmarknaden för att utöva påtryckningar gentemot byggnadsföretagen. Regeringen föreslår ändrade regler för starthjälp m. m. Det innebär att samtliga byggnadsarbetare i skogslänen skall kunna beviljas ersättning för två hemresor vid de tillfällen de arbetar på byggplatser som ligger så långt bort att dagpendling inte är möjlig. Dessutom bör starthjälp med . kunna utgå till byggnadsarbetare som tar arbeten som beräknas vara . Lönesättning och traktamentsregler inom byggnadsbranschen är redan utformade med hänsyn till att byggnadsarbetar ofta arbetar på annan ort än hemorten. Det är därför knappast motiverat att med offentliga medel betala resor till och från hemmet. 2.2 Arbetsmarknadsutbildning m. m. Regeringen föreslår förändrade former för stöd till arbetsmarknadsutbildning i företag. I första hand skall de s. k. förnyelsefonderna användas. Vi har tidigare motsatt oss att förnyelsefonderna infördes. Vi ser det som ett statligt försök att styra företagens utvecklings- och utbildningsverksamhet. Vidare har vi haft allvarliga invändningar mot de fackliga veton som därmed instiftats. Enligt vår mening bör förnyelsefonderna avvecklas. Det finns enligt vår mening ingen anledning att ändra de nuvarande reglerna för AMU inom företagen. I första hand bör företagen själva betala sin personalutbildning. Endast om det med hänsyn till arbetsmarknadsläget är särskilt påkallat bör offentliga medel nyttjas för verksamheten. Detta skall dock ske utan hänsyn till om det finns tillgängliga förnyelsefondsmedel eller ej. Regeringen föreslår att 16 milj. kr. anslås till fortsättningen av det inledda projektet med särskild datorutbildning för kortutbildade. Det är väsentligt att fler individer får kunskap om datorer och deras användning. Detta bör enligt vår mening ske dels genom studieförbundens kursverksamhet, dels genom vanlig arbetsmarknadsutbildning som främst är avsedd för arbetslösa personer. Medel för datorutbildning bör finnas inom ramarna för redan anslagna medel för dessa två ändamål. De av regeringen föreslagna extraanslagen avvisas. Regeringen behandlar även frågan om långtidsarbetslösa, dock utan att framlägga några konkreta förslag. Som redovisas i propositionen stiger antalet långtidsarbetslösa. Detta kan delvis bero på en ökning av antalet personer som egentligen inte kan eller vill återgå till arbetslivet. En stor del av de personer som närmar sig utförsäkring avstår från de beredskapsarbeten de nu alltid erbjuds. är det oroande att långtidsarbetslösa avskärmas från arbetslivet. I motion 1983/ 84:2873 har vi föreslagit hur problemen kring de s. k. 58,3-pensioneringarna kan lösas. Ddt är väsentligt att det skapas ett tillfredsställande grundskydd vid arbetslöshet. Det nuvarande systemet är i många avseenden otillfredsställande. I motion 1984/85:2665 har vi utvecklat våra förslag beträffande förändringar i arbetslöshetsförsäkringen. Förslagen syftar till att skapa en allmän obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. Rekryteringsstöd vid anställning av ungdom bör utgå i en mycket restriktiv omfattning och endast, i enlighet med gällande bestämmelser, till någon som varit i ungdomslag och där andra alternativ är uteslutna. Regeringens upprepade påpekanden på denna punkt förstärker dock farhågorna att rekryteringsstödet nu i stor utsträckning används som ett generellt medel. publicerade uppgifter ger vid handen ätt rekryteringsstöd resulterar i låg andel fasta anställningar. Regeringen bör inför redovisa hur stödet har använts och vilka effekter det haft för att skapa varaktiga arbetstillfällen. Med stöd av ovanstående hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående tidigareläggning av offentliga investeringar, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående kontakt- och uppsökarverksamhet för arbetslösa byggnadsarbetare, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående åtgärder för att bereda arbete åt arbetshandikappade byggnadsarbetare, 4. att beslutar avslå de av regeringen föreslagna reglerna för månadsresor och starthjälp till byggnadsarbetare, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående arbetsmarknadsutbildning i företag, 6. att hos regeringen begär redovisning av effekterna av rekryteringsstödet. () . HÖGMARK (m) () ()