mot · G8022639 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. då det gäller att avveckla kärnkraften ur vår energiförsörjning måste vara att systematiskt begränsa elanvändningen, att genom effektiv energianvändning och god hushållning komma ned till en användningsnivå som i största utsträckning gör det överflödigt att ersätta bortfallande kärnkraft med annan elproduktion. Det torde dock knappast bli möjligt att helt undvika nyproduktion. Därför måste vi räkna med att i större utsträckning utnyttja samproducerad el från mottrycksanläggningar. För att säkra en god försörjning är det önskvärt, sannolikt nödvändigt, med ytterligare tillskott. Därvid kommer vindkraften i förgrunden. kommunisterna föreslår i denna motion beslut om ett stort statligt vindkraftsprogram, att introduceras planmässigt i anslutning till att kärnkraften utmönstras. Vi räknar med att el, framför allt vid användning för värmeproduktion, i största utsträckning skall ersättas med andra energibärare. En höjning av produktiviteten i elanvändning leder också till sänkt elefterfrågan. Trots detta blir det nödvändigt med viss ny elproduktionskapacitet. Bland tänkbara tekniker, och av tänkbara energikällor, intar vindkraften av flera skäl en framträdande plats. Vindkraften är en inhemsk, flödande energikälla. Den minskar således sårbarheten och har i detta avseende givna fördelar framför elkraft baserad på importerade bränslen. Den är beständig, ständigt förnybar, och är även i detta avseende lämplig att prioritera. Vindkraften har klara miljömässiga fördelar. Vindkraftverk i stor omfattning påverkar givetvis den fysiska miljön, de syns helt enkelt, men med tanke på alternativen är det en helt acceptabel miljöpåverkan. Vindförhållandena är också sådana att de ger möjligheter att placera vindkraftverk med minimal påverkan. Mycket talar för möjligheten till ett stort antal sjöbaserade vindkraftverk, vilket ytterligare minskar eventuell negativ miljöpåverkan. Även stora vindkraftverk är småskaliga jämfört med t. ex. kondenskraftverk eller vattenkraftverk i de outbyggda älvarna. Detta kan ur skilda synvinklar ses som en fördel. Räntekostnader blir lägre, byggtiden är kort och om enskilda verk måste tas ur drift blir det inte alls samma effektbortfall som när det gäller storskaliga kraftverk. På område efter område finner man skäl som talar för vindkraften. För vindkraften talar också att valmöjligheterna synes rätt små. Det finns i själva verket kraftiga begränsningar för de alternativ som t. ex. diskuteras i I stället för kärnkraft, betänkandet från EK 81. Där viftas i stort sett hushållningsmöjligheterna bort. I stället diskuteras älvutbyggnad och kolkondens i stor skala. Detta måste avvisas av framför allt miljöskäl. Älvarna får inte offras, kolkondens i stor skala är omöjligt med tanke på miljö. Just ur miljösynvinkel framstår vindkraften som det klart bästa alternativet, ja, det enda som f. n. finns att tillgå för nytillkommande elproduktion av större omfattning. Vindkraften har inga kemiska miljöeffekter, försurar inte som kolkondens. Den förändrar inte heller den fysiska miljön oåterkalleligt, som älvutbyggnad gör. Skulle vindkraftverk befinnas vara olämpligt placerade, kanske med tanke på markanvändningsanspråk som kan uppstå sedan de uppförts, så kan de efter att ha tjänat ut helt enkelt monteras ner och marken återställas i ursprungligt skick. Vindkraften har inte negativ inverkan på flora eller fauna. Också detta talar till vindkraftens förmån. säger i sitt remissyttrande till EK 81 att miljöaspekter skall vara med och bestämma eller påverka både energianvändningens storlek och fördelningen mellan olika energislag. Den synpunkten talar för vindkraft. Sannolikt av detta skäl har SNV föreslagit fortsatt satsning på vindkraft med i första hand ett par gruppstationer. Även energiforskningsnämnden anser att vindkraft bör få mer utvecklingsresurser. rekommenderar, med utgångspunkt i diskussioner om hälsan, att vindkraft prioriteras. Av de tekniska alternativ som står till buds för ny elproduktion uppvisar vindkraften klara fördelar. Allmänna skäl talar för att vår långsiktiga energiplanering blir säkrare, mindre komplicerad, mindre kostsam och lättare att förstå om vi utgår från och i första hand använder de inhemska energislagen och först därefter fyller på med importerad energi eller energiråvaror. Också med en sådan utgångspunkt måste vindkraften spela en viktig roll i vår framtida energiförsörjning. Av en rad skäl är ett stort inslag av vindkraft önskvärt. Tillgängliga data talar för att potentialen för vindkraft är mycket stor. I den energisituation vi har , där den alltmer utbyggda kärnkraften blockerar varje alternativ utbyggnad av elkapacitet, är det emellertid uppenbart att vindkraften inte kommer att introduceras i önskvärd omfattning i kraft av sin överlägsenhet. Det är därför nödvändigt med en av samhället planerad och stödd introduktion, vilket är normalt för en ny energiteknik. Vpk anser därför att ett stort statligt vindkraftsprogram skall antas och utvecklas. De organisatoriskt-tekniska formerna för detta kan diskuteras. har haft ansvar för ett blygsamt utvecklingsprogram och kan naturligtvis tänkas också i fortsättningen handlägga vindkraftsutbyggnad. Det är emellertid nödvändigt med ett samhälleligt beslut om ett utbyggnadsprogram, med bl. a. motiv som angivits ovan, i den mån bortfallande kärnkraft måste ersättas med ny elproduktion, så skall vindkraften prioriteras vid sidan av samproducerad el. Ett sådant utbyggnadsprogram för vindkraften kan till sin omfattning vara mycket flexibelt, men bör med tanke på sannolikhet i efterfrågan planeras för en kapacitet i spännet . Detta skall utan alltför stora regleringskostnader kunna tas emot i befintligt kraftsystem. Det är f. n. inte möjligt att säkert uttala sig om vindkraftens framtida ekonomi. Viss utvärdering pågår, med utgångspunkt från värden vid de större prototyper som uppförts i Maglarp och på . Preliminära resultat ger emellertid anledning till optimism. I delutredningen på energi till EK 81 hävdas att tillgängliga bedömningar av kostnaderna tyder på att det inte finns grund att hävda att dessa energislag (inkl. inhemska bränslen) skulle vara mindre lönsamma för än importerad energi med hänsyn tagen till samtliga kostnader, inkl. miljöpåverkan. Det finns ingen osäkerhet i vinden som kraftkälla. Den finns och kommer att bestå. Tekniken är känd och kan utvecklas ytterligare. Ett storskaligt program ger skalfördelar; byggande i långa serier av kraftverk som kan vara identiskt lika ger produktionsfördelar. Ett beslut på tidigt stadium skulle vara en god vägledning för svensk industri - det rör sig ju sammanlagt om avsevärda investeringar - och en planering på lång sikt kan ha både arbetsmarknads- och konjunkturmässiga fördelar. För trovärdigheten i arbetet för avveckling av kärnkraften skulle utvecklandet av ett stort statligt vindkraftsprogram kunna vara av stor betydelse. Beträffande vindkraftens ekonomi är vi helt öppna för möjligheten att kärnkraften belastas med vissa kostnader för vindkraften i introduktionsskedet. 1* 1984/85. att hos regeringen hemställer om en detaljerad plan för ett stort statligt vindkraftsprogram, med planerad kapacitet på ca /år, avsett att systematiskt introduceras i anslutning till att kärnkraften tas ur elförsörjningen. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)