ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G8021630 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:1630 Slopande av vägtrafikskatten på bensindrivna jordbrukstraktorer Fram till utgick kompensation för skatt på bensin i vissa fall, bl. a. för bensindrivna jordbrukstraktorer. utgick bensinskatt med per liter för att nu efter den senaste höjningen utgå med per liter från . används bensindrivna traktorer av lantbrukare som brukar mindre jord- och skogsbruksfastigheter. Dessa traktorer är i regel av mindre modell med en skattevikt mestadels understigande men som dock klassas i traktorklass II omfattande en vikt på innebärande en vägtrafikskatt på . Med hänsyn till att dessa bensindrivna traktorer endast i liten omfattning kan antas användas till landsvägstransporter och redan, genom den höga bensinskatten, ger sitt bidrag till vägkostnaderna borde det vara väl motiverat att helt slopa vägtrafikskatten för denna typ av jordbrukstraktorer. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att slopa vägtrafikskatten på bensindrivna jordbrukstraktorer.
mot · G8021631 · 1985-01-25 00:00:00 — Genom lagen om skogskonto ges den enskilde skogsägaren möjlighet att utjämna inkomsterna från skogsbruket mellan olika beskattningsår. Bestämmelserna ger den skattskyldige rätt att göra insättning på skogskonto fram till sista dag för avlämnande av allmän självdeklaration för ifrågavarande beskattningsår. Denna bestämmelse torde ha tillkommit för att ge den skattskyldige möjlighet att göra en samlad bedömning av det gångna årets resultat. I konsekvens med detta borde samma bestämmelse tillämpas när det gäller uttag från skogskonto. Starka skäl talar alltså för att även uttag från skogskonto får göras fram till sista dag när den skattskyldige skall ha avlämnat sin självdeklaration för det gångna beskattningsåret. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar att uttag från skogskonto för visst beskattningsår får ske på samma villkor som insättning på dylikt konto, alltså fram till den dag då den skattskyldige skall ha avlämnat sin självdeklaration .
mot · G8021632 · 1985-01-25 00:00:00 — Skogsnäringen har stor betydelse för vårt lands ekonomi. Inte minst har exporten av olika skogsprodukter påtagligt bedragit till förbättrade handelsbalans. För att skogsindustrin skall få en hög och jämn råvarutillgång krävs att avverkningarna, inte minst i de privatägda skogarna, också hålls på en hög nivå och inte bromsas av att skogsägaren drabbas av hög marginalskatt för enskilda beskattningsår. Genom det system med skogskonton som infördes har en skogsägare möjlighet att utjämna inkomsterna från skogsbruket mellan olika beskattningsår. En förbättring av reglerna för avsättning till skogskonton skulle säkerligen ytterligare stimulera de privata skogsägarnas benägenhet att förse industrin med högvärdig råvara. F. n. gäller att avsättning får ske med högst av likvid för avverkningsrätter och högst av likvid för leveransvirke och av värdet av egna uttag. Enligt vår mening är det angeläget att höja dessa procentsatser på så sätt att års taxering en avsättning på skogskonto får ske med 80 resp. . bör av likvid för skog som på grund av skador måst avverkas 100 resp. få avsättas till sådant konto. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att avsättning till skogskonto fr. o. m. taxering får ske med högst av likvid för avverkningsrätter och med högst av likvid för leveransvirke eller värde av skogsprodukter som använts i egen rörelse, 2. att beslutar att av likvid som erhållits för avverkning av skadad skog högst resp. får avsättas till skogskonto. () ()
mot · G8021634 · 1985-01-22 00:00:00 — Näringslivets bidrag till kulturlivets finansiering Sponsorverksamhet har numera alltmer etablerats som en viktig finansieringskälla för det svenska kulturlivet. Det mest uppmärksammade exemplet är Volvos bidrag till och USAturné. har dock flera betydelsefulla insatser gjorts även av andra företag. Sålunda fick filharmoniska orkester i bidrag från ett antal svenska industriföretag till sin USAoch Canada-turné. Bland de största bidragsgivarna märktes , Alfa och SE-banken. Moderna museets uppmärksammade fick stöd av American Express. SAS gav , och . vardera i flygbiljetter som resp. institution fritt kunde disponera för att främja sin verksamhet. Flera andra mindre men mycket betydelsefulla bidrag har även lämnats till andra institutioner från större och mindre företag. Företrädesvis är det dock mycket stora och välkonsoliderade institutioner som givit bidrag. Detta kan förklaras av att praxis är skiftande när det gäller frågan om bidrag av detta slag utgör avdragsgill kostnad i beskattningshänseende eller inte. Det bör påpekas att vissa angelägna projekt knappast kan genomföras utan att berörda kulturinstitutioner får bidrag från företag och enskilda. Detta gäller t. ex. de stora symfoniorkestrarnas utlandsturnéer. En precisering av skattereglerna bör därför ske. Skattelättnader vid stöd till ideella organisationer har tidigare övervägts men avvisats med hänsyn till vissa principiella betänkligheter, men i dagens statsfinansiella läge är det dock angeläget att kunna räkna med ökade ideella bidrag som komplement eller alternativ till offentliga anslag. Å andra sidan medför en införd avdragsrätt ett inkomstbortfall för staten som måste kompenseras med ytterligare besparingar. Det synes därför vara lämpligt att frågan blir föremål för närmare övervägande, alternativt att viss försöksverksamhet bedrivs för att komma fram till den mest lämpliga avvägningen mellan dylika åtgärder. Regeringen bör på lämpligt sätt företa en sådan översyn. bör göra ett uttalande av denna innebörd. Med anledning av vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om stimulans av enskilt stöd till kulturlivet.
mot · G8021635 · 1985-01-25 00:00:00 — Rätt att återbetala uppskjuten realisationsvinstskatt Enligt lagen om uppskov med beskattning av realisationsvinst kan den som säljer en fastighet under vissa förutsättningar få uppskov med beskattningen av realisationsvinsten om han köper en ersättningsfastighet. Uppskovsbeloppet blir då beskattat först när ersättningsfastigheten avyttras efter att först ha höjts med det index som gäller vid reavinstbeskattning. Möjlighet synes emellertid inte föreligga att betala den upplupna realisationsvinstskatten i förväg, innan ersättningsfastigheten sålts. När det gäller studiemedel har åtgärder vidtagits för att underlätta en snabbare återbetalning av dessa för den som så önskar. Motsvarande borde också gälla betalningen av den uppskjutna realisationsvinstskatten. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär skyndsamt förslag för att möjliggöra tidigare betalning av uppskjuten realisationsvinstskatt för den som så önskar.
mot · G8021636 · 1985-01-24 00:00:00 — Förste vice talman m. fl. Egenföretagares avdragsrätt för pensionsförsäkringspremie Från moderata samlingspartiets sida har påtalats de otillfredsställande regler som gäller den skattemässiga behandlingen av för egenföretagares pensionering. Egenföretagaren får göra avdrag för pensionsförsäkringspremier i form av allmänt avdrag, däremot inte som avdrag i rörelsen. Detta medför att hela inkomsten av förvärvsverksamheten, även den del som används för att betala för egenföretagarens pensionering, kommer att utgöra underlag för egenavgifter. Egenföretagaren får således betala av premien i form av egenavgifter. 1 ett aktiebolag eller en ekonomisk förening däremot utgör bolagets kostnader för pensionering av en anställd, även om denne är huvudaktieägare, inte underlag för arbetsgivaravgifter. Underlaget för socialförsäkringsavgifter blir således högre för en egenföretagare än för den som bedriver verksamhet genom t. ex. ett aktiebolag. Med anledning av moderata motioner hemställde skatteutskottet att hos regeringen skulle begära en omprövning av frågan om egenföretagares pensionsförsäkringsavdrag. Utskottet pekade i sammanhanget på att den övre gränsen vid beräkning av ATP-avgift numera slopats och att egenföretagares schablonavdrag för egenavgifter i förvärvskällorna jordbruksfastighet och rörelse ersatts med en avdragsrätt för belopp som i den skattskyldiges bokföring avsatts för att täcka de på beskattningsåret belöpande egenavgifterna. Trots detta har ännu ingenting skett. Frågan har uppenbarligen hänskjutits till företagsskattekommittén, vilket innebär att det kan dröja länge innan ens ett konkret förslag föreligger. Det är emellertid viktigt att reglerna skyndsamt ändras så att neutralitet uppnås i fråga om pensionsförsäkringspremierna med vad som gäller aktiebolag och ekonomisk förening. Några svårigheter att utforma regler som jämställer den som driver sin verksamhet som egenföretagare med andra verksamhetsformer kan inte föreligga. Nya regler bör träda i kraft redan vid taxering. Vi föreslår därför att begär skyndsamt förslag från regeringen innebärande att avgift för pensionsförsäkringspremie skall vara avdragbar som kostnad i rörelsen också för egenföretagare. 1 1984/85. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär skyndsamt förslag innebärande att egenföretagares pensionsförsäkringspremier blir avdragbara som kostnad i rörelsen års taxering. () ()
mot · G8021637 · 1985-01-25 00:00:00 — Åtgärder för att underlätta egenföretagande Stora ansträngningar görs från statsmakternas sida att skaffa nya arbetstillfällen. Ett led i dessa strävanden är att hjälpa ungdomar (18 ) att starta ett eget företag. Genom AMS kan dessa ungdomar få hjälp att starta eget med . under sex (max. tolv) månader. Skattemässigt är det utomordentligt betydelsefullt för ett nystartat företag att det finns rörelseintäkter att skriva av startkostnader mot. Om det inte finns några inkomster i startskedet utan dessa, som vanligt är, börjar flyta in i ett senare skede är det ofta svårt att få skattemässiga avdrag för startkostnaderna eftersom de ligger så långt före i tiden att skattemyndigheterna anser att de uppkommit innan rörelsen startade. För författare är det nu på förslag att de skall få avdrag mot intäkterna av en bok för kostnader för insamlande av underlag, fakta etc. Man borde kunna tänka sig samma uppläggning för nystartade företag. En annan tanke är att en person som tänker starta eget får göra avsättning liknande företagens investeringsfond investeringsreserv. Personen i fråga skulle kunna få avdrag från sin lön eller annan inkomst med ett årligt belopp maximerat till förslagsvis . Pengarna avsätts på samma sätt som investeringsfondsmedel och får tas i anspråk som startmedel i en rörelse. Om medlen inte tagits i anspråk inom återgår de till beskattning. Enligt min uppfattning är dessa idéer värda att pröva och bör ge regeringen detta till känna. Med stöd av vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att underlätta egenföretagandet. 1984/85.
mot · G8021638 · 1985-01-25 00:00:00 — En anställd i ett företag avser att starta en egen firma och därefter sälja sin firmas tjänster till det företag han (hon) arbetat i. Företaget tycker att det låter förnuftigt och erbjuder sig att acceptera förslaget under förutsättning att vederbörande visar att han har B-skatt. Detta naturligtvis för att företaget inte senare skall bli betalningsansvarigt för skatt och sociala avgifter för den tidigare anställde. Denne, som naturligtvis som anställd har A-skatt, vänder sig till , redogör för omständigheterna och begär att få B-skatt. På svarar man att någon B-skatt kan det inte bli frågan om förrän firman är etablerad, verksamhet påbörjad och vissa andra villkor uppfyllda. Därmed är man inne i en ond cirkel som inte gynnar den egenföretagsamhet som man i andra sammanhang säger sig vilja slå vakt om. B-skatt beviljas inte förrän verksamhet som egenföretagare satts i gång, och egenföretagaren in spe får inget uppdrag förrän B-skatteintyg uppvisats. Problemet skulle kunna lösas om någon form av förhandsbesked rörande B-skatt kunde erhållas från . Enligt min uppfattning bör regeringen överväga hur problemet med förhandsbesked bör lösas och till återkomma med förslag i frågan. Detta bör ge regeringen till känna. Med stöd av vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om förhandsbesked i fråga om B-skatt.
mot · G8021639 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. Kvittning av underskott i en kommun mot överskott i annan kommun beslöt en enig riksdag att slopa taxeringen till inkomstskatt för juridiska personer (undantag för inhemska dödsbon). Den nya lagen innebär bl. a. att juridiska personer kan kvitta underskott i en kommun mot överskott i en annan. För fysiska personer gäller däremot fortfarande förbud att kvitta underskott i en förvärvskälla mot överskott i en annan om underskottet och överskottet hänför sig till olika kommuner. Denna skillnad i taxering är orättvis och medför inte konkurrensneutralitet mellan olika företagsformer, varför kvittningsförbudet för fysiska personer bör upphävas. En lösning enligt den s. k. staketmetoden är inte heltäckande, och om den metoden någonsin kommer att genomföras så ligger det i vart fall långt fram i tiden. Enligt vår uppfattning bör regeringen skyndsamt komma med förslag om att slopa förbudet att kvitta underskott i en kommun mot överskottet i en annan. Med stöd av vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär ett skyndsamt förslag om slopande av förbudet att kvitta underskott i en kommun mot överskott i en annan. () BO () () () () () () () ()
mot · G8021640 · 1985-01-24 00:00:00 — m. fl. Avgiften för avskrift och kopior av allmänna handlingar Myndigheterna har sedan den rätt att ta ut avgift för avskrift (och kopior) av allmänna handlingar enligt tryckfrihetsförordningen 2 kap. 13 §. Där anges emellertid ingenting om avgiftens storlek. Statliga myndigheter har att följa den statliga expeditionskungörelsen i det avseendet. Men kommuner och landsting kan jämlikt kommunallagen ta ut avgifter med självkostnad som enda ganska flexibla begränsning. Kommun- och landstingsförbundsrekommendationerna, som helt skall överensstämma med nämnda expeditionskungörelse, behöver de inte följa. En konsekvens av det anförda har blivit att somliga kommuner tar ut avgifter som i vissa fall kan bli betungande för den som begärt avskriften eller kopiorna. Från rättssäkerhetssynpunkt är det angeläget att alla som önskar ta del av allmänna handlingar skall kunna göra det till en rimlig kostnad. Ingen myndighet bör kunna överskrida de taxor som anges i expeditionskungörelsen. Erforderliga ändringar bör göras i lagar och bestämmelser i syfte att uppnå en sådan ordning. Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om enhetliga avgiftstaxor för avskrift och kopior av allmänna handlingar. () () () (vpk)
mot · G8021644 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:1644 m. fl. Befrielse från fastighetsskatt för KBT-pensionärer beslutade , på förslag från regeringen, om införandet av en fastighetsskatt. 1 överläggningarna mellan socialdemokraterna och kommunisterna överenskoms om kompensation för fastighetsskatten för de pensionärer som har låg eller ingen ATP. Regeringen kom med ett sådant förslag i den s. k. kompletteringspropositionen. Detta förslag visade sig, vid närmare granskning, inte ta den hänsyn som partierna varit överens om i diskussionerna. Förslaget från regeringen innebar att de pensionärer som har kommunalt bostadstillägg, KBT, skulle få kompensation genom denna i de fall de bebodde fastigheten. Det skulle däremot inte gälla för dem som har KBT och innehar en fritidsfastighet. Dessutom visade det sig att den utlovade kompensationen inte kommer de pensionärer till godo som har ett egnahem med ett taxeringsvärde understigande . Först i senare skikt kommer kompensation att utgå, dock ej fullt ut. Det visar sig svårt att kompensera de berörda pensionärerna inom ramen för KBT-systemet. kommunisterna föreslår därför att pensionärer med låg eller ingen ATP erhåller befrielse från fastighetsskatten. Detta skall även gälla fastighetsskatt för fritidsfastighet. För att uppnå rättvisa är det nödvändigt att gå denna väg och inte den beslutade. Förfarandet kan ske på sätt som när taxeringsnämnden gör beräkningarna om extra avdrag för pensionärer. De som ligger inom denna ram bör också kunna erhålla befrielse, eller s. k. restitution, för fastighetsskatt, med en avtrappning som börjar i nivå där KBT slutar. Att vpk anser att detta även skall gälla fritidsfastigheter utgår från att många äldre har sparat och byggt ett fritidshus i stället för ett egnahem. Orsakerna härtill kan vara flera, men bl. a. att deras ekonomi inte räckt till för ett eget hem. Det kan inte, enligt vår mening, vara försvarbart att en del av dessa pensionärer kan riskera att behöva göra sig av med fritidshuset på grund av fastighetsskatten. Vpk föreslår alltså att denna befrielse införs och ersätter den beslutade kompensationen genom KBT. Eftersom fastighetsskatten inte kommer att drabba den skattskyldige ekonomiskt förrän taxering, finns det tid att göra denna ändring. Med anledning av det anförda föreslås att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som här anförts beträffande befrielse från fastighetsskatt för vissa pensionärer. 1 1984/85. (vpk) . (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G8021645 · 1985-01-23 00:00:00 — Gällande regler för avskrivningar på markanläggning till fastighet är att avskrivning får ske på ett avskrivningsunderlag som utgörs av av anskaffningskostnaden. Detta medför problem och kostnader för speciellt de små och medelstora företagen. Avskrivningstiden står inte i proportion till livslängden på denna typ av investering. Reglerna bör därför ändras till att gälla . Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar i enlighet med vad som i motionen anförts angående avskrivningstider för asfaltbeläggningsinvesteringar på markanläggningar till fastigheter som används i ägarens rörelse.
mot · G8021646 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:1646 m. fl. Redovisning för löntagare av den faktiska lönekostnaden Varje löntagare kostar företaget sin bruttolön samt de sociala avgifter som är reglerade enligt lag och avtal. För löntagaren framstår det emellertid som om bruttolönen är företagets faktiska kostnad, eftersom de sociala avgifterna ej redovisas någonstans i kontrolluppgiften. Genom denna ovetskap torde pressen på facket vid löneförhandlingarna bli ännu större från medlemmarnas sida, eftersom den tre- till sexprocentiga löneökning det brukar röra sig om inte framstår som särskilt stor för den berörde medlemmen. Den faktiska löneökningen per anställd blir i praktiken betydligt högre. I nuvarande ekonomiska läge gäller det för att få ekonomin i sunda banor igen. För den enskilde löntagaren gäller det att få behålla sin anställning och för företagen gäller att överleva och om möjligt investera och utveckla företaget. Det är därvid av betydelse att löntagaren får vetskap om den faktiska lönekostnaden t. ex. med en specifikation på kontrolluppgiften. Avgifterna som skall betalas enligt lag och avtal för ATP, sjukförsäkring, folkpensionering, delpensionsförsäkring, arbetsskadeförsäkring, arbetarskydd, arbetsmarknadsavgift, vuxenutbildning, lönegaranti, barnomsorg, allmän löneavgift, olika AMF-försäkringar, trygghetsfond och permitteringslöneavgift uppgick till sammanlagt på bruttolönen. De avgifter som arbetsgivarna betalar på detta sätt borde åtminstone redovisas på kontrolluppgiften inför deklarationen. händer det också att arbetsgivare slarvar med att betala in sociala avgifter. Blev dessa redovisade på kontrolluppgiften fick löntagaren också besked om att avgiften är betald. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hemställer att regeringen vidtar åtgärder för att en redovisning av lönekostnader och sociala avgifter skall göras på kontrolluppgiften inför deklarationen från . () ()
mot · G8021649 · 1985-01-22 00:00:00 — Motion 1984/85:1649 Strafföreläggande vid vissa trafikbrott Strafföreläggande har kommit att utnyttjas i ökad omfattning. Erfarenheterna härav är i allt väsentligt gynnsamma. En välkommen avlastning av domstolarnas arbetsbörda har uppnåtts och rättsmaskineriet har fungerat smidigt, utan onödig byråkrati. Strafföreläggande får enligt nu gällande bestämmelser användas då för brottet ej stadgas svårare straff än böter eller fängelse . Beträffande antalet dagsböter gäller en övre gräns om 100 dagsböter. I inte så få fall vid vissa brott enligt trafikbrottslagen, s. k. smitning, kan strafföreläggande inte ifrågakomma eftersom maximistraffet utgör fängelse . I praktiken är emellertid åtskilliga brott av typen smitning relativt lindriga, såsom avvikande efter att ha vållat en mindre skada på annat fordon, exempelvis på en parkeringsplats. I dessa fall är bötesdomar mellan 20 och 40 dagsböter vanliga. I syfte att även i dylika fall kunna utnyttja strafföreläggandeinstitutet borde övervägas att ändra påföljdsbestämmelserna i trafikbrottslagen (5 §), så att för grova brott den nuvarande högre straffskalan bibehålls medan för mindre allvarliga brott straffet i normalfallet begränsas till böter eller fängelse högst . Med stöd av det anförda får jag hemställa att hos regeringen begär förslag om sådan ändring av trafikbrottslagen att strafföreläggande kan ifrågakomma vid enklare fall av smitning. lmRiksdagen 1984/85.
mot · G8021651 · 1985-01-25 00:00:00 — Omreglering av vissa polismanstjänster I de flesta polisdistrikt tjänstgör polismän med kommissaries tjänsteställning som chefer för ordnings- och kriminalavdelningarna. I ett fåtal distrikt uppehålls tjänsten som chef för resp. avdelning av en inspektör. Det gäller polisdistrikten i , , , , , , , , och samt kriminalavdelningen i . En avdelningschef som är kommissarie har större befogenheter exempelvis i fråga om förundersökning och tvångsåtgärder än en inspektör. Detta medför att i de distrikt som har en inspektör som chef blir arbetet onödigt besvärligt och tungrott. Beslut i förundersökningsarbetet måste på dessa orter inhämtas från annat håll. Självfallet verkar det hämmande på effektiviteten. Det bör framhållas att en inspektör som uppehåller tjänst som avdelningschef har genomgått kommissarieutbildning och i lönehänseende har samma förmåner som den kommissarie som är avdelningschef i ett mindre polisdistrikt. Enligt min mening bör det komma till stånd en omreglering av avdeiningstjänster från polis- och kriminalinspektörer till kommissarier. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om omreglering av avdelningstjänster från polis- och kriminalinspektörer till kommissarier.
mot · G8021655 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. Ersättningen till vittnen i brottmål Det är en medborgerlig plikt att ställa upp som vittne i brottmål. Den som blir kallad att vittna har ingen rätt att vägra såvida inte jäv kan åberopas. Många känner obehag inför uppgiften. Några blir hotade med repressalier från brottsmisstänkta eller med dem lierade. Rättssamhället kan inte ta hänsyn till detta utan straffbelägger vittnesvägran. Inte nog med detta. Det krävs i många fall betydande ekonomiska uppoffringar av den som kommit i en sådan situation att han eller hon blir instämd som brottsmålsvittne. Gällande lag sätter en mycket snäv gräns för det belopp som får utgå för förlorad arbetsförtjänst, och dessutom gäller att resekostnaden vid färd med egen bil får ersättas blott med föga mer än tredjedelen av vad som stadgas i statliga resereglementet. I tvistemål gäller andra värderingar. Där accepteras ofta häpnadsväckande höga krav på vittnesersättningar. Vi anser det vara stötande för rättskänslan att den som tvingas ställa sig till rättsväsendet förfogande utöver risken för personliga obehag också kan bli ekonomiskt lidande och föreslår därför att nuvarande bestämmelser ändras därhän att brott målsvittnen erhåller dels full kompensation för förlorad arbetsförtjänst, dels ersättning enligt statliga resereglementet vid inställelse i rätten. Med stöd av det ovan anförda hemställs att hos regeringen begår en översyn av gällande regler avseende ersättning till vittnen i brottmål. () ()