mot · G8023111 · 1985-04-15 00:00:00 — av i Livsmedelspolitiken (prop. 1984/85:166) I proposition 1984/85:166 framlägger regeringen förslag till livsmedels- och jordbrukspolitik. I sina huvuddrag bygger propositionen på livsmedelskommitténs (LMK) betänkande. Det gotländska näringslivets sammansättning uppvisar två markanta skillnader mot riket som helhet. är det län i landet som har den största andelen sysselsatta i jordbruket, . Motsvarande siffra för riket är . Andelen sysselsatta inom industrin är däremot lägst i landet , att jämföras med rikets . Den offentliga sektorn kan inte förväntas öka ytterligare. Nära hälften av arbetstillfällen är på ett eller annat sätt beroende av lantbruksnäringen. På landsbygden svarar jordbruket för en avgörande del av sysselsättningen. Den höga andelen sysselsatta i jordbruket är till stor del beroende på att människorna trivs med sitt yrke, att de vill bo kvar i länet men också beroende på brist på andra sysselsättningsmöjligheter. Enligt en framtagen utredning framgår det gotländska jordbrukets utsatta situation. Således är vall och matpotatis de enda grödor av de vanligaste som har normskördar i nivå med normskördarna för riket. För övriga grödor ligger normskördarna lägre än motsvarande rikstal. Betydande arealer är lågavkastande som följd av nederbördsförhållanden och tjockleken på matjordslagret. För dessa sämre åkerarealer är slåttervallen den enda ekonomiskt rimliga produktionsinriktningen, vilket innebär ett stort beroende av animalieproduktionen. Detta har naturligen inneburit en anpassning av jordbruket på med följd att av intäkterna kommer från animalieproduktionen, i första hand mjölk. Känsligheten för förändringar i det gotländska jordbruket ökar ytterligare genom generationsskiften på ett mycket stort antal gårdar . Den gotländska livsmedelsindustrin är till stor del nybyggd , delvis med statligt stöd. Den har med såväl näringens, industrins som statens godkännande dimensionerats för att klara en produktionsökning. Samordningsmöjligheterna med andra enheter är på grund av läge mycket små. En produktionssänkning får allvarliga följder ur sysselsättnings- och lönsamhetssynpunkt. Sockerbetsodlingen och sockerförädlingen har utomordentligt stor betydelse för . 4 200 ha av bättre åkerjord används för odlingen med stor betydelse för jordbrukarnas sysselsättning och inkomst. Odlingen är i huvudsak förlagd till heltidsföretagen. Sockerbruket sysselsätter direkt ca 180 personer och har betydelse för transportorganisationerna och övrig Sockerbetsodlingen måste vara kvar som ett viktigt inslag i jordbruksföretagen och ges en sådan stadga att långsiktig planering/ investering kan genomföras. Ett rullande femårigt avtal skulle ge behövlig arbetsro. Någon ny utredning som föreslås i propositionen behövs inte. Det är förvånande att förslagen i såväl LMK som propositionen i huvudsak endast berör jordbruket och inte hela livsmedelskedjan, förädlingsindustrin m. m. Förvånande är också att de regional- och sysselsättningspolitiska aspekterna endast flyktigt berörs i propositionen. Jordbruket har för säkerligen större regionalpolitisk betydelse än för Norrlandslänen. Jordbruket är därför en tillgång som måste bibehållas på minst nuvarande nivå ur ren sysselsättningssynpunkt. Försvarspolitiskt är det också ett riksintresse att hela är en levande bygd. För detta krävs ett livskraftigt jordbruk. Naturen och det öppna landskapet på är av riksintresse. Dessa marker har ofta lägre produktionsförmåga men skall hållas i ordning och skötas på ett sätt som inte är motiverat ur jordbrukssynpunkt. Jordbruket bör avlastas det ekonomiska ansvaret såväl försvarspolitiskt som för de marker som är av riksintresse. För at familjejordbruket skall kunna leva vidare är det nödvändigt med nyinvesteringar. i bör därför ges möjlighet att driva en investeringspolitik - bevilja garantilån - som är anpassad till gotländska förhållanden. Bibehållande av minst nuvarande produktionsvolym är nödvändig för att säkra sysselsättningen i livsmedelsindustrin och för att utnyttja gjorda investeringar. Sammanfattningsvis kan konstateras att en minskning av jordbruket på utan kompenserande åtgärder kommer att få oreparabla negativa följder för befolkningsantal, sysselsättning, försvar, natur m. m. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär utredning rörande förändringar av stödet till jordbruket i norra så att även kan omfattas av stödet. minab/gotab 1985