mot · G8023229 · 1985-05-23 00:00:00 — i m. fl. Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. 1984/ 85:211) I proposition 1984/85:211 lägger regeringen bl. a. förslag om prisregleringen för jordbruksprodukter fr. o. m. . Regeringens förslag till nya jordbrukspriser överensstämmer med det kompromissbud, som statens jordbruksnämnd lade fram vid jordbruksprisförhandlingarna. Ingen av parterna accepterade nämndens förslag. Lantbrukarnas förhandlingsdelegation tog starkt avstånd från budet. LRF:s representanter i jordbruksnämndens styrelse har reserverat sig mot budet. Bakgrunden till denna kraftiga reaktion är att lönsamheten i jordbruket framför allt i animalieproduktionen sjunkit huvudsakligen på grund av obalansen mellan konsumtion och produktion. Skillnaden mellan konsumentdelegationens och lantbrukarnas förhandlingsdelegations bud var mycket stor, ca 300 milj. kr. bud innebär att jordbruksföretagen inte fullt ut kompenseras för ökade produktionsmedelskostnader. En post som jordbruksföretagen inte fått full kompensation för är lantarbetarlönen, vilken stigit väsentligt mer än PM-index. Jordbruket bör delvis kunna kompensera sig för detta genom att totalbeloppet höjs. Förädlingsindustrin har heller inte fått full kompensation för ökade produktionskostnader. Det löneavtal som livsmedelsarbetarna har träffat har medfört ökade kostnader för förädlingsindustrin. I en icke prisreglerad verksamhet hade industrin kunnat kompensera sig för detta på marknaden. Eftersom livsmedelspriserna regleras av statsmakterna, vanligen , har denna möjlighet inte stått till buds. Att då med hänvisning till ett prisstopp som inträffat efter det att avtalet träffats vägra industrin kompensation för inträffade löneökningar är omotiverat. När prisstoppet upphör bör kompensation få tas ut. Att vänta till dess är dock enbart att skjuta problemen framför sig. Slutlig ställning till beloppets storlek får tas när fullständigt material föreligger. En kompensation för kostnadsökningar bör då erhållas. Det är angeläget att den utredning som tillsatts för att lägga förslag om en metod som begränsar löneglidningen i livsmedelsindustrin skyndsamt slutför sitt arbete. Hur stort kompensationsbeloppet blir kan inte nu beräknas. Med tanke på regeringens misslyckade ekonomiska politik torde det föreligga avsevärda risker att det väsentligt kommer att överstiga de 348 milj. kr. som regeringen preliminärt anger. Enbart den genomförda diskontohöjningen torde medföra att beloppet ökar med ytterligare ca 200 milj. kr. Enligt vår mening skall jordbruket få kompensation för PM-index verkliga utveckling (). Därtill skall hänsyn tas till vissa smärre frågor som inte har hunnit avgöras under vårens förhandlingar. Vissa införselavgifter och skördeskadeskyddet I ett läge där regeringens ekonomiska politik medfört en åtstramning av livsmedelskonsumtionen har importen minskat. Detta har medfört att införselavgiftsmedel saknats för att täcka utgifter utanför fördelningsplanen. /86 beräknas ett underskott på 9,5 milj. kr. och ackumulerat 56,7 milj. kr. Att då påföra en ytterligare kostnad om 8 milj. kr., som skall betala del av verksamhet, är omotiverat. liksom konsumentdelegationen och lantbrukarnas förhandlingsdelegation har hemställt om att dessa 8 miljoner inte skall bekostas av införselavgiftsmedel. Vi ansluter oss till detta. Regeringen undviker återigen att komma med ett förslag till en permanent lösning av skördeskadeskyddet. Denna situation är ohållbar. Den uppbyggda skördeskadefonden minskar nu kraftigt. Den bär nu både utbetalningar och del av administrationskostnaderna. Inga nya medel tillskjuts. Vi upprepar nu för tredje året i följd vårt krav på att regeringen skyndsamt återkommer till med förslag till en permanent lösning av skördeskadeskyddet. I väntan på detta får 8 milj. kr. av budgetmedel tillskjutas administrationen av skördeskadeskyddet. och har föreslagit att medel för låginkomstsatsning m. m. skall kunna användas till att införa bl. a. en avvecklingsersättning till kött-, fläsk- och smågrisproducenter liknande den som finns för mjölkproducenter. Enligt vår mening kan en sådan avvecklingsersättning bidra till att obalansen mellan konsumtion och produktion kan minska. bör därför få möjlighet att använda dessa medel även för en avvecklingsersättning till kött-, fläsk- och smågrisproducenter. Samhällets delansvar för överskottsarealen Regeringen föreslår att jordbrukets priser skall räknas upp med 160 milj. kr. per för att finansiera samhällets delansvar. Med hänvisning till vår motion 1984/85:3104 har vi angivit att finansieringen bör ske med budgetmedel. Detta bör ges regeringen till känna. Fördelning av medel från handelsgödsel- och bekämpningsmedelsskatten Skatten på handelsgödsel och bekämpningsmedel har tagits ut . Vi anser att denna skatt skall tas bort. Enbart under innevarande budgetår har ca 120 milj. kr. Enligt beslut skall dessa medel användas till forskning, rådgivning och miljöförbättrande åtgärder. Under det år som gått har regeringen inte kunnat redovisa hur medlen skall användas. Vi har i partimotion 1984/85:879 föreslagit att medlen skall användas till bl. a. utbyggnad av gödselvårdsanläggningar och vi återupprepar nu detta krav. Regeringen bör skyndsamt låta lantbruksstyrelsen utarbeta direktiv för en sådan bidragsgivning samt återkomma till med förslag om hur resten av medlen skall användas. Det framgår av propositionen att det inte funnits möjlighet att finansiera djursjukvården med hjälp av införselavgiftsmedel. Detta har medfört att regeringen föreslår att djursjukvårdsavgiften skall höjas. En ytterligare höjning av denna avgift kan få allvarliga konsekvenser för distriktsveterinärorganisationen. Den omfördelning av kostnader mellan staten och djurägarna som föreslås är ett avsteg från 1982 fattade beslut om kostnadsfördelningen inom distriktsveterinärorganisationen. Vi återupprepar vårt tidigare ställda krav om en översyn av distriktsveterinärorganisationen, där ges tillfälle att fatta ett mera långsiktigt beslut om hur djursjukvården i landet skall vara såväl finansierad som organiserad. Vi utesluter inte att djursjukvården i stora delar av landet väl kan tillgodoses av privatpraktiker. Det synes dock ofrånkomligt att staten framför allt i norra bidrar med finansiering av viss typ av distriktsveterinärorganisation. En översyn i enlighet med vad vi ovan anfört bör skyndsamt utföras. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om kostnadskompensationen per , 2. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om vissa införselavgiftsmedel och skördeskadeskyddets framtida administration, 3. att beslutar att avslå regeringens förslag om finansiering av samhällets delansvar för överskottsarealen, 4. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om avvecklingsersättning till kött-, fläsk- och smågrisproducenter, 5. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om fördelning av medel från handelsgödsel- och bekämpningsmedelsskatten, 6. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om djurens hälso- och sjukvård, 7. att beslutar att under anslaget C 8. Administration av permanent skördeskadeskydd m.m. anslå . L. () i HANS () () () (m) () BO () () () () ()