mot · G902216 · 1985-11-26 00:00:00 — Motion till 1985/86:216 m. fl. Ändrade grunder för bestämmande av den statliga iom/ka bostadslåneräntan(prop. 1985/86:63) 216-221 I proposition 1985/86:63 föreslås ändrade grunder för regeringens beslut om storleken på bostadslåneräntan. Denna skall således inte längre vara beroende av räntan på långa prioriterade obligationslån utan anpassas till statens totala kostnad för upplåning, som i allt högre grad sker på marknadsmässiga villkor. I propositionen beräknar föredragande statsrådet att bostadslåneräntan blir högre än vad den skulle ha varit om den varit kopplad till den långa obligationsräntan för prioriterade statspapper. Bostadslåneräntan har varierat . Med de nuvarande reglerna skulle räntan bli med det nuvarande ränteläget. Regeringen avser således att fastställa räntan till om propositionen bifalls. I propositionen anges även de tretton lånetyper som bostadslåneräntan tillämpas för. Bostadslåneräntan styr räntan på de totalt som finns i statliga lån. I propositionen saknas dock helt uppgifter om vilka statsfinansiella effekter förslaget får. Vidare saknas nästan helt uppgifter om vilka låntagare som påverkas och hur de påverkas av förslaget. Det enda som framgår är att de egnahemsägare som får räntebidrag inte påverkas av den höjda bostadslåneräntan. Vi finner det anmärkningsvärt att vara hänvisade till uppgifter från massmedia och till muntliga kontakter för att kunna få en något klarare bild av den föreslagna åtgärdens effekter. Av den totala lånestocken på utgår inte räntebidrag på . En del av dessa lån är till kommuner och flerfamiljshus. Huvuddelen av dessa är dock lån till egna hem. En räntehöjning på på dessa ökar statsinkomsterna med 625 milj. kr. En del av dessa räntor betalas av egnahemsägare som har möjlighet att göra ränteavdrag. Enligt uttalanden av bostadsministern till massmedia skall statens inkomster netto öka med 550 milj. kr. Detta är såvitt vi kan förstå en mycket osäker beräkning som förefaller tilltagen i överkant eftersom räntan är avdragsgill. En annan effekt av den höjda bostadslåneräntan är att kostnaderna för räntebidragen ökar. Detta motsvaras dock av ökade intäkter. Finansieringen av bostäder sker dels med lån från bottenlåneinstituten, dels med lån från staten. För småhus utgår i princip lån från staten av produktionskostnaden. Bottenlåneinstituten svarar för . För att minska boendekostnaderna ger staten subventioner i form av Mot. 1985/86:216 räntebidrag som täcker skillnaden mellan den s. k. garanterade räntan och den ränta som skulle ha gällt utan subventioner. Räntebidragen uppgår till 10,4 miljarder varav går till egna hem. En höjning av bostadslåneräntan betyder enligt våra beräkningar att räntebidragen ökar på den statliga lånestock på som det utgår räntebidrag för, dvs. Räntan på det statliga bostadslånet påverkar således kostnaden för de småhusägare som har hus byggda eller tidigare eftersom dessa inte längre erhåller något räntebidrag. Det förefaller rimligt att många, vars hus färdigställdes under den första halvan av , har en resterande statlig skuld på ca . En ränteökning innebär då att kostnaden ökar med25 kr. Räntebidragets storlek sammanhänger med tidpunkten för det statliga lånets utbetalning och inte med tidpunkten för husets färdigställande. Detta betyder att effekterna för hus byggda ett visst år kan variera beroende på när det statliga lånet betalades ut. För ett hus byggt kan det statliga lånet vara större än . Enligt våra beräkningar kan kostnaden ibland stiga med . om det resterande statliga lånet är . Den ökade bostadslåneräntan medför dock att räntebidrag i vissa fall återigen utgår. I vissa undantagsfall kan dock kostnaderna bli högre, t. ex. för dem som köpt småhus från staten med förvärvslån. anser att bostadssubventionerna bör minska. Den åtgärd som föreslås i denna proposition är ett litet steg på vägen. Vi tillstyrker därför propositionen. Det är bra att även regeringen nu insett att bostadssubventionerna bör minskas. Vi anser dock att utformningen av propositionen är bristfällig. Det är oacceptabelt att effekterna av förslaget redovisas i så liten utsträckning. Det bör också påpekas att den information som delgavs massmedia på ett journalistseminarium innan propositionen lades, enligt uppgifter i massmedia, var betydligt mer uttömmande än den som ges i propositionen. Vi utgår från att bostadsutskottet granskar effekterna av förslaget ytterligare. bör ge regeringen till känna dessa åsikter om propositionen. Med stöd av det ovan anförda yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om utformningen av propositionen. () () (fp) 2