ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G802828 · 1985-01-21 00:00:00 — Sänkning av arvsskatten m. m. Ett av de största problemen som små och medelstora företag brottas med är förmögenhetsskatten, som skall erläggas vid generationsskiftet. Anta att det finns ett familjeföretag där aktierna i företaget har ett skattepliktigt förmögenhetsvärde på 2 milj. kr. Förmögenhetsskatten på enbart denna förmögenhet är . Eftersom i regel all förmögenhet är bunden i företaget måste företagsägaren klara förmögenhetsskatten genom löneuttag eller utdelning. Om man antar att företagaren har marginalskatt erfordras ett löneuttag på ca . för att netto få ut . Detta kostar bolaget ca . Det säger sig självt att man inte kan belasta ett bolag med en sådan kostnad. Det återstår därför antingen att sälja företaget eller att driva en avancerad form av skatteplanering för att nedbringa den skattepliktiga förmögenheten. Jag anser att beskattningen av förmögenhet bunden i företag är ett mycket stort problem som kan innebära nedläggning eller försäljning av företaget. Det innebär faktiskt att framgångsrika och driftiga företagare tvingas att sälja sina företag. Det stimulerar definitivt inte ägarna att utveckla företagen ytterligare, trots att förutsättningarna för detta ofta är störst just i dessa företag. En radikal sänkning av förmögenhetsskatten är därför nödvändig, då den som regel utgör arbetande kapital. Värderingen av aktierna i mindre och medelstora företag skall göras med största försiktighet, så att företagen kan överleva, vilket även har stor betydelse för de anställda. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om en betydande sänkning av förmögenhetsskatten och arvsskatten.
mot · G802829 · 1985-01-21 00:00:00 — Motion 1984/85:829 Livränta sorn likvid i fastighetsaffärer Det har blivit allt vanligare att folks ekonomiska aktiviteter helt styrs av strävanden att undvika skatt. De senaste årens skatteomläggning gör detta mindre lönsamt, men även om lönsamheten minskar har ett handlingsmönster grundlagts som är skadligt för samhället och ekonomin. Det måste vara statsmakternas strävan att motverka den manipulering av ekonomin som skatteplanerandet innebär. Ett exempel på icke önskvärt agerande som bör elimineras är när man vid t. ex. fastighetsaffärer använder livränta som likvid. Som regel räknas detta som inkomst av tjänst och man undviker därigenom reavinstbeskattning. Säljaren slipper betala reavinstskatt och dessutom får köparen göra avdrag för livränteutbetalningarna. Flyttar säljaren till något land där han slipper skatta för denna typ av inkomst innebär detta att de svenska skattebetalarna får betala för att pengar försvinner ur landet, och att en omdisponering av kapital subventioneras. Regeringen bör vidta åtgärder som täpper till denna stötande lucka i skattelagstiftningen. Med stöd av vad som ovan anförs hemställs att hos regeringen begär att åtgärder vidtas för att eliminera möjligheten att använda livränta som likvid i fastighetsaffärer.
mot · G802831 · 1985-01-22 00:00:00 — och tredje vice talman Då särskilda skäl föreligger kan deklarant ansöka hos lokala skattemyndigheten om uppskov för avlämnande av deklaration före maj månads utgång taxeringsåret. I det fall att uppskov beviljas innebär det att anstånd medges med fyllnadsinbetalning. Uppskovsmöjligheten är bra och måste komma till användning relativt ofta. Negativt i sammanhanget är dock att den högre kvarskatteavgiften påförs den före juni månads utgång gjorda fyllnadsinbetalningen. Storleken på densamma kan inte framgå förrän deklarationen är upprättad. Det förhåller sig dock så att om deklaranten gör en särskild framställning till om nedsättning av kvarskatteavgiften synes sådan framställning beviljas rutinmässigt. Återbetalning sker sedermera av för mycket påförd kvarskatteavgift. En ordning som måste anses vara föga rationell. En förändring av bestämmelserna borde göra det möjligt att beviljat uppskov med deklarations avlämnande innebär att senare fyllnadsinbetalning av skatt inte påförs hög kvarskatteavgift. bör uttala sig för sådana ändrade bestämmelser. Under åberopande av ovanstående hemställs att hos regeringen begär sådana ändringar i skattelagstiftningen att beviljat uppskov med deklaration innebär anstånd med fyllnadsinbetalning och reducerad kvarskatteavgift.
mot · G802832 · 1985-01-22 00:00:00 — Beskattningsreglerna för fosterföräldrar och fosterbarn Vid framtagning av underlag för förmögenhetsbeskattning läggs fosterföräldrars och fosterbarns förmögenheter samman och det totala beloppet utgör grund för om förmögenhetsskatt skall utgå eller ej. Detta förhållande kan leda till att personer som inte har egen förmögenhet som är skattegrundande genom sammanläggningen drabbas av förmögenhetsskatt. Det ovan beskrivna förhållandet bör ändras eftersom fosterbarn och fosterföräldrar inte i något annat avseende har gemensam ekonomi. Tvärtom ersätts fosterföräldrar enligt särskilda regler för de kostnader som är förknippade med fosterföräldraskapet. Med hänvisning till det ovan anförda hemställer jag att hos regeringen begär sådan ändring av skattereglerna att fosterföräldrar och fosterbarn inte drabbas av förmögenhetsskatt beroende av annan persons förmögenhet.
mot · G802833 · 1985-01-21 00:00:00 — i och ny lokal kriminalvårdsanstalt i Gävleregionen har två slutna lokalanstalter i och . Båda anstalterna ingår i den serie anstalter som byggdes i . I samband med kriminalvårdsreform uttalade att de gamla anstalterna skulle läggas ned och ersättas med nya där platsbehov föreligger. har vid behandlingen av budgetproposition godkänt en principplan för förändringar i lokalanstaltsorganisationen (prop. 1979/80:100 bil. 5 s. 68-72). I byggs f. n. en ny lokalanstalt med 42 platser. Anstalten beräknas tas i bruk och ersätta nuvarande anstalt . Anstalten i uppfördes 1869. Den fungerar sedan reformen 1973 som sluten lokalanstalt med 25 platser. Anstalten har f. n. 22 1/2 tjänster. Anstalten är gammal, i relativt dåligt skick och kan knappast sägas motsvara nutidens krav på god arbetsmiljö för personalen eller livsmiljö för de intagna. Såväl yrkesinspektionen som brandmyndigheter har uttalat kritik mot vissa förhållanden på anstalten. a. har ett större renoveringsarbete nu genomförts med anledning av anmärkningar från brandchefen i . En genomgång av anstaltens kök av skyddsingenjören vid Hudikhälsan visar att omfattande förändringar måste göras för att förbättra arbetsmiljön. De förändringar som görs kan ändå icke uppfylla andra krav än att anstalten t. v. kan drivas vidare i avvaktan på ersättning. Enligt ursprunglig planering skulle anstalten i ersättas av en ny lokalanstalt med 42 platser för män och kvinnor (regionen saknar f. n. platser för kvinnor) detta år. En tomt för ändamålet har inköpts av . Tomten är en industritomt i Ullsätersområdet. har uppdragit åt att starta projektering. Ny anstalt i skulle innebära ett välkommet platstillskott i . var 70 dömda av lokalanstaltsklientelet placerade på lokal- eller öppen riksanstalt utanför regionen. Nybygge skulle innebära några nya fasta tjänster och ett icke föraktligt antal byggnadsarbeten på . Med ledning av vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om en ny lokalanstalt i . () ()
mot · G802834 · 1985-01-22 00:00:00 — i och stöd till hemkonsulenter Vid föregående beslöts att hemkonsulentverksamheten ute i länen skulle upphöra. Vi anser att detta var en felaktig besparing. Särskilt i då allmänheten upplever kostnadsutvecklingen och svårigheten att få pengarna att räcka till som ett svårt problem. För fick detta svåra följder. Statsmakterna hade i sina beräkningar utgått från att de flesta kommunerna nu byggt upp sin konsumentrådgivning. Meningen var att service till ortsbefolkningen fanns att få via denna verksamhet. Bilden för länet var vid riksdagsbeslutet att endast några få kommuner hade tillfredsställande byggt ut sin konsumentrådgivning. Regeringens förslag byggde enligt vårt förmenande på felaktig grund. har dess bättre satsat på att anställa en hemkonsulent. Det är värdefullt att detta initiativ tagits. Men eftersom i är en stiftelse med begränsade resurser så är det svårt att hålla den fulla servicenivå som skulle behövas för att bevaka hela länet. Flera andra hushållningssällskap har tagit motsvarande initiativ och totalt finns hemkonsulenter vid ett 15-tal av landets hushållningssällskap. Det är rimligt anser vi att staten nu går in och täcker upp denna verksamhet så att verksamheten kan breddas. Konsumentpolitiken får inte sitta trångt nu när resurserna verkligen behövs ute bland befolkningen. Staten bör betala ut statsbidrag till denna verksamhet minst motsvarande en halv årslön per län. Denna utgift bör man kunna ta av anslag. Med anledning av vad som anförts i motionen hemställs att hos regeringen begär att ett statsbidragssystem införs för att ge statsbidrag till hemkonsulenter ute i länen. () ()
mot · G802835 · 1985-01-18 00:00:00 — Motion 1984/85:835 Barns rättegångskostnader vid tvist om underhållsbidrag Det förekommer, att försäkringskassa tar initiativ till att en vårdnadshavares underhållsbidrag höjs, då det t. ex. anses vara för lågt i förhållande till SGI (sjukpenninggrundande inkomst). Vårdnadshavaren måste då ofta i barnens namn inleda tvist vid domstol. I ett aktuellt fall höjdes underhållsbidraget . i tingsrätten, medan hovrätten sänkte underhållsbidraget till . De två barnen ålades att solidariskt ersätta faderns rättegångskostnader med . Det måste vara orimligt att barn skall få kostnader för att staten skall kunna driva in högre underhållsbidrag från fadern. Denna kostnad kan ofta som skuld följa barnen upp till vuxen ålder. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs att hos regeringen begär en översyn av bestämmelserna om rättegångskostnader så att orimliga ekonomiska konsekvenser ej uppstår för barn i samband med tvister om underhållsbidrag.
mot · G802836 · 1985-01-21 00:00:00 — Avdraget på underhåll vid underhållsskyldigs umgänge med barn I de fall barn vistas hos den underhållsskyldige föräldern i får han/hon göra avdrag på månadsunderhållet med en fyrtiondel för . Det genomsnittliga underhållsbidraget är ca . Avdraget per dag blir i genomsnittsfallet . Vid lägre underhåll blir avdraget proportionellt lägre. Vårdnadshavarens bidragsförskott minskas med samma belopp som avdraget utgör. Vid lågt avdrag blir minskningen obetydlig i förhållande till bidragsförskottet som är . Beslut om avdrag skall kommuniceras enligt förvaltningslagen och beslutas av centralkontor. Beslutet skall sändas till båda föräldrarna. När dessa är bosatta i olika län skall två centralkontor engageras. Det är inte ovanligt att föräldrar ifrågasätter de belopp som framräknats av vilket medför ytterligare administrativt arbete. Varje gång barnet vistas hos den underhållsskyldige krävs samma komplicerade administration och kostnaderna är i många fall betydligt högre än den ekonomiska vinsten för den underhållsskyldige. Det är inte rimligt att behålla denna tidskrävande och kostsamma hantering av de små belopp som det rör sig om i de flesta fallen. Ett enklare och smidigare sätt är att ersättning vid barns vistelse hos underhållsskyldig i stället regleras i det avtal som upprättas mellan föräldrarna och att bortkopplas. Med stöd av det ovan anförda hemställs 1. att hos regeringen begär förslag om att bortkopplas från den administrativa hanteringen av avdrag på månadsunderhållet, då barn vistas hos den underhållsskyldige föräldern, 2. att hos regeringen begär förslag om att ersättningen i stället regleras vid upprättande av avtal mellan föräldrarna. minab/gotab 1985 79690
mot · G802838 · 1985-01-21 00:00:00 — ' Motion 1984/85:838 Försäkringstagares skyldigheter och rättigheter Köp av en försäkring skall jämföras med köp av en kapitalvara. Köparen och säljaren skall vara överens om vad affären omfattar, vilket inte är fallet, vid teckning av försäkringar. Ofta har inte försäkringstagaren en klar bild av försäkringens omfattning. Informationen från försäkringsbolagen är ofta inte tillfredsställande. Det beror mycket på att det finns för många särbestämmelser för försäkringens omfattning, det finns broschyrer att läsa och när dessa inte räcker till, skall man kontakta något försäkringskontor för vidare upplysningar. Detta är för krångligt. Om försäkringsbolaget vid skadeanmälan anser att försäkringen inte omfattar skadan, får försäkringstagaren meddelande om vart han kan vända sig om han inte känner sig nöjd. Den som fullföljer klagan, som innebär skriverier och irritation, den har möjligheter att få ersättning. Men den som däremot inte har denna stridslystnad, den lägger av. Detta innebär att den mer försynte, han får betala för den aggressive. Detta kan inte vara rätt. Försäkringsbolagen bör själva, i tvistiga fall, hänskjuta frågan om ersättning till prövning. Det kan ju även hända att försäkringstagaren under en lång följd av år betalt premien och trott att försäkringen gäller men vid skadeanmälan erfar att så ej är fallet. Vid tecknandet av försäkringen skall försäkringsbolaget veta vad försäkringstagaren vill ha försäkrat, så att tvister skall kunna undvikas. I samband med konsumentförsäkringslagens ikraftträdande sammanställde försäkringsbolagen tillsammans med konsumentombudsmannen efter förhandlingar normvillkor för hem-, villa- och fritidshusförsäkringar. Detta samarbete upphörde . F. n. sker inget samarbete mellan bolagen vid utformandet av försäkringsvillkoren. Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om normregler mellan försäkringsbolagen och försäkringstagarna.
mot · G802839 · 1985-01-16 00:00:00 — I proposition 1974:44 föreslogs den lag om ändring i m. m., som sänkte myndighetsåldern i från 20 till . Därvid ändrades också åtskilliga andra 20-årsgränser inom t. ex. , religionsfrihetslagen m. fl. uttalade i samband med sänkningen av rösträttsåldern, att då myndighetsåldern anpassning borde ske nedåt överallt. Dock avstyrkte utskottet motionsyrkanden om konsekvensändringar i barnavårdslagstiftning, rusdrycksförsäljningsförordning och lagstiftning om studiestödssystemet och på det skatterättsliga området. Avslutningsvis framhåller dock utskottet, att man i det fortsatta lagstiftningsarbetet bör beakta önskemålet om så enhetliga åldersgränser som möjligt. En samordning av åldersgränserna får dock inte bli ett självändamål, utan varje åldersgräns måste bestämmas under hänsynstagande till det syfte den avser av tjäna. Från gäller nya studielånsregler för studerande, varvid elevens lånebehov skall vägas mot föräldrarnas ekonomi. Enligt är föräldrarna ansvariga för sina barns utbildning till dess dessa uppnått , trots att myndighetsåldern är satt till . Vilket syfte har denna annorlunda åldersgräns? Vi har alltfort en ålder för rösträtt, en för inköp av varor på systemet, en för rätten till studiemedelstilldelning. Rätten och plikten att försvara fosterlandet ges även . Det är svårt att inse att några oantastliga skäl skall kunna motivera en differentierad myndighetsålder. I andra änden av livscykeln finns en frivilligt vald och tillämpad pensionsålder, som har helt andra bevekelsegrunder. Myndighetsålderns status kan bara vara en. Den måste tillämpas med konsekvens och befrias från t. ex. valtaktiska hänsyn. Människan kan inte gärna anses vara mogen och myndig och ansvarig för sina gärningar i ett sammanhang, medan hon i ett annat sammanhang förklaras vara omyndig och oansvarig. Det är att utsätta henne för ett manipulativt godtycke. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till sådana författningsändringar att ett entydigt myndighetsbegrepp gäller i alla sammanhang i vårt samhälle.
mot · G802842 · 1985-01-11 00:00:00 — Apartheidsystemet i väcker berättigad avsky över hela världen. Över hela världen pågår också ansträngningar för att åstadkomma politiska och ekonomiska påtryckningar mot den sydafrikanska regimen i syfte att få en ändring till stånd. Strävandena att få till stånd ett bindande beslut i om sanktionsåtgärder, utöver det nu gällande vapenembargot, har dock visat sig resultatlösa. Däremot har ett flertal stater vidtagit ensidiga sanktionsåtgärder mot . har genomfört ett förbud mot nyinvesteringar. Flertalet oljeproducerande stater tillämpar ett oljeembargo. Ytterligare andra, t. ex. , har förbud mot kapitalöverföringar mot . De insatser som gjorts för att begränsa det ekonomiska utbytet med har säkert haft en politisk och psykologisk betydelse, men mera påtagliga effekter är svåra att konstatera. Betydligt mera omfattande insatser krävs för att åstadkomma en så långtgående isolering av att det kan tänkas påverka den sydafrikanska raspolitiken i gynnsam riktning. Ett vanligt åberopat hinder mot handelssanktioner gentemot är GATT-reglerna. Det förefaller rimligt att hävda att i praktiken är ett viktigt skydd för mot handelspolitiska påtryckningar utifrån. En grundregel i är att varje medlemsnation är skyldig att behandla varje annan medlemsnation som mest gynnad nation. Man kan alltså inte vidta handelspolitiska begränsningar mot en medlemsnation i avtalet som inte också gäller alla andra. Det finns mot denna bakgrund anledning för att aktualisera frågan huruvida det är rimligt att fungerar som ett skydd för den sydafrikanska apartheidpolitiken. Som ett naturligt led i i övrigt ambitiösa Sydafrikapolitik borde därför regeringen aktualisera frågan om att suspendera från så länge den nuvarande apartheidpolitiken tillämpas. En sådan suspension skulle i sig innebära en mycket kraftfull markering mot den nuvarande sydafrikanska regimen och mot apartheidsystemet. Det skulle också öppna möjligheter för de stater som så vill att på olika sätt begränsa sitt handelssamarbete med . Med hänvisning till vad som anförts föreslår jag att beslutar att uttala sig för att bör verka för att suspenderas från så länge den nuvarande apartheidpolitiken tillämpas.
mot · G802845 · 1985-01-21 00:00:00 — Internationellt stöd till hotande naturmiljöer Det finns naturmiljöer som är oersättliga i ett internationellt perspektiv, exempelvis områden som är väsentliga för att förhindra utrotning av värdefulla växt- och djurarter. Även om en del av dessa områden avsatts som nationalparker finns det risk, speciellt vad gäller områden i , att de utsätts för ett övermäktigt tryck från en växande fattig befolkning eller på andra sätt förstörs och föröds. För ett u-land kan det vara svårt att avsätta tillräckliga resurser för att skydda sådana naturmiljöer. Enligt uppgifter som presenterades vid Internationella naturvårdsunionens generalförsamling i är många värdefulla nationalparker i starkt hotade. är ett land som agerat för att öka miljövårdsmedvetandet i världen bl. a. genom den internationella miljövårdskonferensen i och i de internationella organisationerna. I linje härmed anser jag att aktivt bör söka medverka till att oersättliga naturmiljöer i får ett ökat värn. bör medverka till att i-länderna samverkar för att tillsammans med resp. land ta ansvar för att tillräckliga resurser avsätts för skydd av sådana naturmiljöer, antingen multilateralt genom t. ex. eller bilateralt. En möjlighet är att lämnar stöd till något eller några sådana områden inom ramen för det bilaterala biståndsanslaget. Åberopande det anförda hemställs 1. att begär att regeringen i FN-sammanhang tar initiativ till ett ökat internationellt stöd till hotade naturmiljöer av stort värde för världssamfundet, 2. att uttalar att inom ramen för biståndsanslaget resurser bör avsättas för ett multilateralt och/eller bilateralt stöd till hotade naturmiljöer.
mot · G802846 · 1985-01-21 00:00:00 — har skolans fostrande roll skärskådats. Tidigt insåg politiker och makthavare att skolan kan och bör fungera som överforare av värderingar. är vi på det klara med att skolan inte kan vara objektiv i den meningen att den inte överför några värderingar. Vi vill att skolan skall fostra eleverna till aktiva och solidariska människor med respekt för jämlikhet och demokrati. Frågan är alltså inte om skolan skall fostra utan till vad skolan skall fostra. Detsamma anses böra gälla också för värnpliktsutbildningen. För skolan har i läroplanens allmänna mål och riktlinjer slagit fast vilka värderingar som skall prägla skolarbetet. Något motsvarande finns ej för värnpliktsutbildningen. Detta är en klar brist. Den militära organisationen är och måste vara hierarkisk och auktoritär till sin uppbyggnad. Detta gör det extra viktigt att värnpliktsutbildningen präglas av demokratins värderingar, t. ex. alla människors lika värde och respekten för andra människors liv. Under värnpliktsutbildningen lär man sig att bruka våld mot andra människor. Detta ökar ytterligare behovet av att nämnda värderingar uttrycks tydligt av befäl och instruktörer. I annat fall riskerar man att fostran under värnpliktsutbildningen leder till en minskad respekt för andra människor. Tortyrförhören på tolkskolan är skrämmande exempel. Detsamma gäller attityden på många jägarförband. Detta visar sig bl. a. i marschsånger som ibland handlar om att våldta kvinnor och mörda kommunister. Utbildningen måste också präglas av den svenska säkerhets- och neutralitetspolitiken. Det är viktigt att utbildningen på ett konsekvent sätt utgår från att med samma kraft skall försvara sig mot angrepp oavsett varifrån detta kommer. bör slå fast en allmän läroplan, gemensam för all värnpliktsutbildning. Läroplanen skall fastslå vilka värderingar som skall förmedlas under utbildningen. Viktiga delar skulle vara: o den svenska säkerhets- och neutralitetspolitiken o respekten för alla människors lika värde och rättigheter o synen på våld o förhållandet mellan befäl och värnpliktiga o principen om allmän värnplikt o motarbetande av fördomar. Läroplanen skall utformas på ett sådant sätt att den kan användas både i utbildningen av befäl och värnpliktiga. Målsättningen med den inriktning jag här tagit upp finns redan formulerad i olika riksdagsbeslut. En kommitté bör få i uppdrag att utifrån dessa sammanställa ett förslag till läroplan som kan användas i den militära utbildningen. att beslutar att hemställa att regeringen utarbetar förslag till läroplan för värnpliktsutbildningen.