mot · G8021550 · 1985-01-25 00:00:00 — 1984/85:1550 i Värdering av myndigheters verksamhet med hjälp av datoriserad ärendeanalys förvaltningsrättsreform har i olika sammanhang framhållits som en milstolpe när det gäller att höja nivån inom förvaltningsområdet i fråga om krav på rättssäkerhet och andra grundläggande krav som måste ställas på myndighetsutövningen i alla dess olika former. Detta är endast delvis riktigt. Själva reformen genomfördes utan att man förmådde att helt leva upp till de ambitioner som ställts upp under de decennier av utredningsverksamhet som föregick reformen. gjorde i sitt första betänkande (SOU 1981:46, s. 31) en återblick på de 30 åren mellan 1942, då tog det första initiativet, och 1972, då bl. a. förvaltningslagen trädde i kraft, och kunde konstatera att syftade till allmänna regler för förvaltningsförfarandet i dess helhet men att huvudresultatet hade blivit djupgående reformer i fråga om besvärsförfarandet. En ny domstolsorganisation och en ny processuell lagstiftning hade införts, och för besvärsmyndigheterna vid sidan av domtolarna gällde dessutom förvaltningslagen. Förfarandet i första instans berördes endast av vissa bestämmelser i förvaltningslagen, och av dessa var det endast de om jäv, kommunicering och beslutsmotivering som innebar några egentliga nyheter i sak. Erfarenheterna från förvaltningsområdet har emellertid visat att rättssäkerhetsproblemen långt ifrån blivit lösta genom den förvaltningslag och de förbättringar i besvärsförfarandet som reform medförde. Andra faktorer, som är minst lika betydelsefulla för rättssäkerheten, är t. ex. myndigheternas organisation, personalens rekrytering, utbildning och rättsliga ställning, övervakningen av myndigheterna samt principen om allmänna handlingars offentlighet. Betydelsen av de nämnda faktorerna betonades också av dåvarande departementschefen vid reform. I olika sammanhang får del av den verksamhet som pågår för att de tidigare intentionerna skall kunna tillgodoses och för att åstadkomma en mer serviceinriktad förvaltning. I de av förvaltningsrättsutredningen lagda förslagen syftande till en ny förvaltningslag och i vederbörande departementschefers kommentarer till dessa har framhållits vikten av att nu förskjuta tyngdpunkten i det fortsatta reformerandet ned till första instans. Detta är något egentligen helt självklart, eftersom det naturligtvis är bäst för rättssäkerheten om myndighetsutövningen i de flesta fall blir så rätt och riktig som möjligt redan från början. Däri brister f. n. mycket, bl. a. inom taxeringsorganisationen. I budgetpropositionen aviseras (exempelvis bil. 15, s. 7 8) allehanda åtgärder som generellt avses höja kvaliteten på myndighetsutövningen och myndigheternas verksamhet. Härvid inställer sig då frågan hur man skall kunna kontrollera att dessa åtgärder verkligen inriktas så att de får optimal effekt. Det finns , trots vår moderna teknik på dataområdet, inte något enkelt sätt att få överblick över kvaliteten på myndighetsutövningen inom skilda sektorer i förvaltningen. Inom kammarrätterna och regeringsrätten förs emellertid en statistik som innehåller uppgifter om handläggningstiderna i domstolarna och i vad mån domstolarna gör ändring i underinstansernas beslut. Försöksverksamhet, som innebär att även vissa länsrätter skall redovisa motsvarande uppgifter, lär pågå. Detta sätt att redovisa myndighetsavgöranden borde tillämpas över hela fältet, så att man på ett enkelt sätt kunde få ut statistik om handläggningstider i första instans och uppgifter om ändringsfrekvens och ändringens art i alla de fall där förvaltningsmyndigheternas beslut blir föremål för överprövning. Härigenom skulle man få en bild av var det kan anses föreligga brister, som kan motivera särskild observation och ytterligare insatser för att förbättra kvaliteten. En särskilt stor ändringsfrekvens eller alltför långa handläggningstider inom vissa sektorer av förvaltningen skulle dessutom kunna vara av intresse för den inspektionsverksamhet som JO bedriver. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär förslag till en generell, datoriserad ärendeanalys inom den statliga förvaltningen i enlighet med vad som anförts i motionen.