mot · G8023197 · 1985-05-03 00:00:00 — m. fl. Försök med nya arbetsformer i (prop. 1984/85:190) De förslag om ändring av arbetsformer som framläggs i propositionen på grundval av ett delbetänkande från folkstyrelsekommittén förändrar inte på något mera avgörande sätt villkoren för och ledamöternas arbete. Svårigheterna att planera arbetet för riksdagsåret som helhet på ett rationellt och effektivt sätt kvarstår. Någon ändring av det märkliga förhållandet att budgeten läggs fram och att den allmänna motionstiden inträffar i mitten av riksdagsåret i stället för vid dess början blir det således inte. Därav följer bl. a. att man även fortsättningsvis kan förvänta sig samma stora anhopning som av viktiga och omfattande frågor under senare delen av vårsessionen med bristfällig beredning och behandling av ärendena som en effekt. En annan effekt av den tidspress som denna ordning medför är att ledamöterna blir hårt bundna till arbetet i och endast i begränsad utsträckning kan fullgöra de kontaktskapande uppgifter på hemorten och i samhällslivet i övrigt som bör vara en naturlig del av ledamotskapet. Vi har från tidigare i utförliga riksdagsmotioner behandlat dessa frågor och framlagt förslag om genomgripande förändringar av riksdagsarbetets uppläggning. Vi hänvisar här till dessa förslag och utgår ifrån att de kommer att utgöra det substantiella underlaget för folkstyrelsekommitténs fortsatta överväganden om arbetsformer. De nu framlagda förslagen - som är tänkta att prövas - avser således endast mindre förändringar av gällande ordning. Det angivna övergripande syftet är att bättre tillgodose aktualitetsaspekten i de debatter som förs i kammaren och att öka livaktigheten. De enda författningsändringar som föreslås gäller interpellations- och frågeinstituten. I övrigt kan huvudparten av förslagen genomföras utan några ändringar av nu gällande regelsystem. För att bättre tillgodose aktualitetskravet skall frågor kunna besvaras , dvs. frågor som lämnas in skall besvaras vid en frågetimma . har normalt frågor besvarats . När hinder uppkommit för frågeställare eller vederbörande statsråd har det kunnat ta . Tanken är att när frågor besvaras snabbare så kommer också frågedebatterna att få större uppmärksamhet i massmedia. Det är dock tveksamt om det finns ett sådant samband. Erfarenheten visar att det är sakområdet som avgör om en frågedebatt uppmärksammas eller ej. Eftersom det är tänkt att frågor som inte besvaras vid torsdagens frågetimma kommer att förfalla är det möjligt att den nya ordningen kan komma att innebära en allmän försvagning av frågeinstitutet. Att avgöra vilka frågor som skall besvaras och vilka som skall lämnas därhän kan också bli en grannlaga uppgift. En effekt kan bli att för statsråd besvärande frågor lätt hamnar inom den senare kategorien. Det finns således anledning att ifrågasätta de samlade effekterna av den föreslagna ordningen. Eftersom det rör sig om en försöksverksamhet vill vi dock inte motsätta oss att den prövas. Flertalet övriga förslag är närmast att betrakta som rekommendationer som riktar sig till berörda aktörer, t. ex. talman, talmanskonferens, partigrupper, ledamöter och regering. I vad mån de kommer att tillämpas är således beroende av dessa aktörers intresse. Det gäller t. ex. förslagen om fler fristående debatter i aktuella frågor, fler remissdebatter och information till om regeringsbeslut. Vi avstår därför från att här närmare beröra förslag av denna art. Mot ett av förslagen - som för övrigt förutsätter författningsändring för att genomföras - har vi dock starka invändningar. Det gäller förslaget att debattiden i vissa debatter skall kunna kortas ned genom en kvotering av den beslutade taletiden mellan olika partigrupper efter deras storlek i . Vi anser att den angivna metoden är tvivelaktig ur principiell synpunkt. Den kan inte heller bli särskilt verkningsfull för en begränsning av debattiderna eftersom enligt regeringsformen talare alltid har rätt att anmäla sig utanför kvoten i sakdebatter. Till detta kommer att kvoteringsmetoden ger ökade administrativa besvär och kan leda till tvister om tillämpningen. Vi anser således att förslaget i denna del inte bör genomföras. Med anledning av det anförda hemställer vi att beslutar att förslaget om kvotering av debattid mellan partigrupperna inte skall genomföras. () () () () () () () () () ()