mot · G8021262 · 1985-01-23 00:00:00 — Det finns anledning att känna stor oro inför de ständigt växande kärnvapenarsenalerna i öst och väst. Ett kärnvapenkrig mellan supermakterna kan medföra mänsklighetens förintelse. Utvecklingen av andra massförstörelsevapen såsom kemiska och bakteriologiska vapen utgör också ett fruktansvärt hot mot mänskligheten. Även de konventionella vapensystemen har utvecklats på ett sådant sätt, att förödelsen i händelse av krig kan bli total. Den teknologiska utvecklingen ökar risken för att människan förlorar kontrollen så att krig - även med kärnvapen - kan bryta ut av misstag. Motsättningarna mellan stormakterna och den oerhörda vapenarsenalen i världen är ett ständigt hot. Existensen av massförstörelsevapen, främst kärnvapen. gör konflikter farligare . Inga vägar till internationell avspänning, fredliga lösningar av konflikter och en allmän, kontrollerad nedrustning under bevarad maktbalans får lämnas oprövad. Fred, frihet och rättvisa Klyftan mellan rika och fattiga länder är en av de främsta drivkrafterna till konflikter och krig och därmed fortsatta militära rustningar. Rustningarna har förödande effekter på staternas ekonomi och särskilt för . Ansträngningarna att stödja ekonomiska och sociala utveckling är ett av de viktigaste bidragen till det globala fredsarbetet. måste verka för att öka de rika ländernas bistånd till de fattiga folken. Det svenska u-landsbiståndet får inte tillåtas minska - det måste öka i fredens tjänst. Avsaknad av frihet och rättvisa är en annan orsak till konflikter och krig. Stormaktsövergrepp på små oberoende stater återkommer ständigt. Respekt för nationers rätt till självbestämmande liksom respekt för mänskliga fri- och rättigheter såväl som nationella minoriteters rättigheter är av avgörande betydelse för att undanröja orsaker till inbördes och mellanstatliga konflikter. Avspänning och dialog över gränserna är den enda realistiska möjligheten att nå inte bara en varaktig fred utan frihet också i de stater där förtryck och ofrihet härskar. Den kampen kan inte vinnas militärt - då finns bara förlorare. Det är i ett klimat av ökad avspänning som verklig rustningskontroll och en påbörjad nedrustning kan komma till stånd. 1 1984/85. Arbetet inom ramen för ESK för säkerhet i , samarbete på de humanitära, ekonomiska, vetenskapliga och teknologiska områdena samt på miljövårdsområdet måste föras vidare. Omfattande och effektiva förtroendeskapande åtgärder skulle stärka stabiliteten och säkerheten inte minst i vår del av . Det skulle minska risken för överraskande aggressioner stater emellan samt bidra till ett öppnare klimat, som kan nedbringa spänningen stater emellan. När därför om förtroende- och säkerhetsskapande åtgärder nu tycks ha löst sina procedurfrågor, och och kommit överens om att återuppta sina nedrustningssamtal, är det viktigt att de deltagande staterna i når framsteg i sakfrågorna så att konkreta resultat kan presenteras inför i . En ökad öppenhet om militära förhållanden kan bidra till att skapa ökat förtroende. Arbetet inom FN på att åstadkomma ett allmänt system för redovisning av och jämförbarhet mellan militära utgifter måste föras vidare. Härigenom skulle förhandlingar om en begränsning av militära utgifter underlättas. bör verka för att få till stånd diskussioner mellan stormakterna om begränsningar av deras militära utgifter. Den internationella vapenhandeln är av en oroande omfattning. En alltför stor del därav sker ej i öppna former. bör i FN ta initiativ till ett internationellt system för registrering, kontroll och begränsning av den internationella vapenhandeln. borde här kunna medverka till att utarbeta en konkret modell för hur ett sådant internationellt system skulle kunna se ut. Fredliga lösningar av internationella konflikter Att vinna allmän och internationell respekt för att konflikter skall lösas med fredliga medel är ett av de mest väsentliga bidragen till mänsklighetens överlevnad. Det är därför viktigt att aktivt arbetar för att öka respekten för och att stärka fredsbevarande roll och möjligheter. Internationella motsättningar måste bringas till lösning på ett tidigt stadium. Medling och skiljedom bör bli regel för att lösa mellanstatliga konflikter. Respekten för i bör stärkas, så att ingen stat anser sig ha råd att vägra låta dra en tvist inför domstolen. a. inom ramen för FN verka för ett system genom vilket tvister och konflikter identifieras på ett tidigt stadium innan de eskalerat till mer svårkontrollerade nivåer. Freds- och konfliktforskning har en mycket viktig uppgift på detta och andra områden att ta fram användbara metoder och instrument för att hantera och bilägga konflikter. Ökad förståelse mellan människor och nationer Strävan att stärka säkerhet och samarbete kan inte begränsas till att enbart avse mellanstatliga relationer. För att uppnå en bestående avspänning måste en bred folklig förankring skapas kring uppfattningen att vi som lever nu har ett gemensamt ansvar för att tillsammans kunna bevara och överlämna denna vår enda värld till kommande släkten. Vi måste främja kontakter och utbyte mellan människor från olika nationer. Alla stater måste förmås att respektera avtal om fria förelser av människor och idéer över gränserna. Rätten till information måste slås fast. Detta är en av förutsättningarna för en nödvändig dialog och kontakt mellan människor i öst och väst. Initiativ till samtal mellan människor i öst och väst bör stimuleras. Därutöver bör olika former av utbyte och kontakter på kultur-, idrotts-, skol- och ungdomsområdena stimuleras och stödjas. Fredsfostran syftar till att förverkliga visionen om en värld där människor och nationer löser sina konflikter utan att gripa till våld. Den skall vidare ge kännedom om den verklighet vi lever i. Det är viktigt att verka för ökad förståelse för andra människor och kulturer. Därför är det angeläget att fredsfostran blir ett naturligt inslag när barn och ungdom danas till samhällsmedborgare. Skolans och förskolans personal måste ges stöd och utbildning för att kunna fylla denna uppgift. Upprustningen och stormakternas enorma kärnvapenarsenaler är ett hot mot freden och ytterst mot mänsklighetens överlevnad. Denna utveckling måste vändas. Vår politik skall liksom syfta till att uppnå en stegvis begränsning av konventionella styrkor och kärnvapen i . Målet är en kärnvapenfri värld. Kärnvapenmakterna förfogar över långt fler kärnvapen än vad som erfordras för en effektiv avskräckning. En relativ jämvikt måste anses råda på kärnvapenområdet. En frysning av kärnvapenarsenalerna skulle vara ett första steg mot kärnvapennedrustning. Ytterligare ansträngningar måste göras för att nå avtal om ett fullständigt provstopp, samt att få de stater som ännu inte anslutit sig till icke-spridningsavtalet att göra så. Den tredje granskningskonferensen om icke-spridningsavtalet äger rum . Den måste leda till konkreta åtaganden, särskilt från kärnvapenmakterna. Bristen på resultat vid den andra granskningskonferensen manar till ökade ansträngningar. Så länge kärnvapen finns måste allt göras för att minska risken för deras användning. Utplacering av nya kärnvapen och utvecklande av nya kärnvapendoktriner har motsatt effekt och ökar osäkerheten. Olika teorier om att kunna begränsa eller vinna ett kärnvapenkrig är lika verklighetsfrämmande som livsfarliga. 1* 1984185.3sami. En zon i mellan de båda militärblocken fri från slagfältskärnvapen skulle minska risken för ett tidigt insättande av kärnvapen i en europeisk krigssituation. En sådan zon skulle kunna ha en viktig förtroendeskapande roll i samband med en överenskommelse om balanserade begränsningar av de konventionella styrkorna i . Strävan att etablera en kärnvapenfri zon i skall ses i detta europeiska sammanhang. Det förutsätter att kärnvapenmakterna genom bindande garantier t. ex. i utfäster sig att avstå från att använda kärnvapen mot det nordiska området, liksom att alla kärnvapen som är riktade mot detta område dras bort. Dessa ansträngningar måste bedrivas i nära samarbete med de andra nordiska länderna. Kapprustning i rymden skulle innebära att ytterligare ett område öppnas för nya moderna vapen och för avancerad krigföring. Det är ytterst angeläget att en sådan utveckling förhindras och att de båda supermakterna förmås avstå från åtgärder för krigföring i och från rymden. Trots Genéveprotokollet om förbud mot användning av kemiska och biologiska vapen förekommer produktion och lagring av kemiska vapen. Bestämda rapporter har förekommit om att kemiska vapen använts i , och samt nu senast i kriget mellan och . Endast i det senaste fallet har uppgifterna kunnat bekräftas genom en . Möjligheterna till kontroll har i övriga fall av förklarliga skäl varit små. bör aktivt verka för ett förbud mot utveckling, produktion och lagring av kemiska vapen samt förintande av föreliggande lager. Ett omfattande folkligt engagemang för det internationella fredsarbetet och för mänskliga rättigheter är ett mycket viktigt bidrag i arbetet för fred och nedrustning. För att bättre kanalisera detta engagemang samt utbildning och forskning bör en delegation för fredsfrågor och fredsforskning knytas till . Delegationen skulle ha en bred förankring i det svenska fredsarbetet och vara ett organ för ömsesidig information om arbetet för fred och nedrustning och ha en rådgivande ställning till . Med anledning av vad ovan anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om arbete för fred, 2. att uttalar sig för att bör ta initiativ till ett internationellt system för registrering, kontroll och begränsning av den internationella vapenhandeln, 3. att uttalar sig för att en delegation för fredsfrågor och fredsforskning knyts till . () () () () () ()