mot · G8022645 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. Ändring i lagen om rätt till ledighet för vård av barn 18 § lagen om rätt till ledighet för vård av barn återfinns bestämmelser om förläggningen av ledigheten. Denna paragraf har följande lydelse: Ledighet skall förläggas till dag som arbetstagaren begär. Vid förkortning av arbetstiden till hälften eller till tre fjärdedelar av normal arbetstid skall dock förkortningen spridas över arbetsveckans samtliga dagar, om ej särskilda skäl föranleder annat. Arbetsgivaren skall samråda med arbetstagaren beträffande ledighetens förläggning och andra med ledigheten sammanhängande frågor, om förhandling med arbetstagarens organisation ej har ägt rum. Uppnås ej överenskommelse, bestämmer arbetsgivaren i dessa frågor i den mån ej annat har avtalats. Arbetsgivaren får dock ej utan arbetstagarens samtycke förlägga ledigheten till annan tid än arbetsdagens början eller slut. Har beslut i fråga som avses i andra stycket träffats på annat sätt än genom överenskommelse med arbetstagaren eller företrädare för arbetstagaren, skall arbetsgivaren underrätta arbetstagaren om beslutet. Underrättelse skall om möjligt lämnas senast före ledighetens början. I ett fall har två radioterapiassistenter anställda vid i med stöd av föräldraledighetslagen begärt att arbetstiden skulle förkortas från åtta till samt att ledigheten skulle få tas ut antingen vid arbetsdagens början eller vid dess slut. Arbetsgivaren () föreslog att ledigheten skulle tas ut med vid arbetsdagens början och med vid arbetsdagens slut. Arbetstagarna godtog ej arbetsgivarens förslag. Fallet togs upp i arbetsdomstolen. Arbetsdomstolens majoritet slog fast att lagtexten ej kan anses ge ett klart och entydigt besked om att arbetsgivaren är förhindrad att dela upp ledigheten så som gjorde. Beträffande uttrycket ledighet framgår av proposition 1977/78:104 att ledighetslagens huvudsyfte är att bereda föräldrar och barn mera tid till en meningsfull samvaro samt att nedbringa barns alltför långa dagliga vistelsetider i daghem och familjedaghem. Detta syfte skulle också kunna medverka till att även fäderna i högre grad än anpassar sina arbetstider så att de får ytterligare tid att umgås med sina barn. Vidare framhålls att detta bör i sin tur kunna öka förutsättningarna för föräldrarna att dela på ansvaret för hem och barn, vilket är väsentligt för barnen (s. 29). I propositionens specialmotivering till 8 § (s. 49, sista stycket) anförs att i många fall kan det vara lämpligt för en familj att förlägga arbetstidsförkortningen på så sätt att den ene föräldern förlägger ledigheten till arbetsdagens början och den andra föräldern förlägger den till arbetsdagens slut. förutsättning härför är att ledigheten är sammanhängande och ej kan uppdelas mot arbetstagarens vilja. När det gäller ledighetens förläggning framgår vidare av propositionen att förläggningen ej får stå i strid med ledighetens syfte. Ledighetens förläggning regleras endast på det sättet att arbetsgivaren inte utan arbetstagarens tillstånd får förlägga ledigheten till annan tid än arbetsdagens början eller slut (s. 40). Vid remissbehandlingen av lagförslaget utgick arbetstagarorganisationerna från att ledigheten skulle vara sammanhängande. Det framgår även av propositionen att det ej kan vara något förstahandsintresse för familjen att ledigheten tas ut i många korta tidsperioder (s. 33). Av de resonemang som förts i förarbetena till lagen framgår således på ett helt otvetydigt sätt, att uttrycksformen ledighet syftar på den begärda ledigheten som helhet och att det tillkommer arbetstagaren att avgöra om uppdelning skall ske. Arbetsdomstolens dom innebär att lagens syfte skulle vara tillgodosett även om uppdelning sker, i vart fall om uppdelningen sker i två lika stora delar. Om båda föräldrarna begär förkortning av arbetstiden och har samma arbetsgivare - vilket är ofta förekommande inom sjukvården - skulle arbetsdomstolens tolkning leda till att barnets/barnens vistelsetid på daghem/familjedaghem förkortades med endast . Det skulle därmed bli meningslöst för endera föräldern att begära förkortad arbetstid. Om ledigheten däremot ej uppdelas skulle föräldrarna, genom att den ene föräldern begär ledigheten förlagd till arbetsdagens början och den andre föräldern begär ledigheten förlagd till arbetsdagens slut, erhålla samvarotiden för barnet/barnen fördubblad och därmed också vistelsetiden på daghem/familjedaghem avkortad . Det senare förhållandet överensstämmer med lagstiftningens intentioner (s. 49, sista stycket). Arbetsdomstolens dom utgör på ett allvarligt hinder för jämställdhetsarbetet på arbetsplatserna. Mycket arbete läggs ned på att få även fäder att utnyttja möjligheten till föräldraledighet och delat hemansvar. Jämställdhetslagens bestämmelser i 6 § om aktiva åtgärder förutsätter också att föräldraledighetens regler om förläggning av ledighet tillämpas på sätt lagstiftaren uppenbarligen avsett. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att hos regeringen begär förslag till ändring av 8 § lagen om rätt till ledighet för vård av barn så att det av lagtexten framgår att ledigheten är sammanhängande och inte kan uppdelas mot arbetstagarens vilja. () ()