mot · G8021295 · 1985-01-23 00:00:00 — m. fl. I årets budgetproposition bil. 10 s. 568 säger statsrådet : Lokalradion har gjort väsentliga insatser för att konsolidera verksamheten och genomföra utvecklingsplanerna för basstationer, glesbygd och storstäder. Detta har bl. a. inneburit en väsentlig decentralisering av verksamheten. Lokalradio, LRAB, måste få möjlighet att utvecklas mot de mål som vid upprepade tillfällen uttalat sig för - ökad decentralisering, ökad mångfald och kvalitativa höjningar av programutbudet. Mot bakgrund av uttalade målsättning är det illavarslande att lokalradions centrala ledning nu tvingas överväga att banta nätet av lokalredaktioner för att kunna möta kravet på rationaliseringar i storleksordningen 12 milj. kr. Ett 15-tal underredaktioner, omkring en tredjedel av det totala antalet, skulle om planerna blir verklighet därmed avvecklas. Lokalradio har trots begränsade resurser kunnat utveckla lokalradion mot de mål som ställts upp av statsmakterna. Utvecklingen har kunnat genom omfattande rationaliseringar. är rationaliseringsmöjligheterna i stort sett uttömda. Detta under förutsättning att de för lokalradion uppställda målen bibehålls. Konsekvensen om ytterligare nedskärningar för LRAB:s del blir således omfattande verksamhetsförändringar, som leder till ett fjärmande från målen. Lyssnarsiffrorna för lokalradions del är höga. Detta är naturligtvis ett mått på lokalradions betydelse. Lokalradion lämnar också ett viktigt bidrag till mångfalden inom massmedia. Genom totalt 44 underredaktioner kan en bred fortlöpande bevakning ske av viktiga lokala händelser. Lokalradio har också kommit att bli en naturlig motvikt till det till storstadsområden centrerade kultur- och nyhetsutbudet. Folket runt om i landet har rätt att få bibehålla och se sin lokalradio gå mot en fortsatt utveckling i stället för att få uppleva att lokalradion går mot en avveckling. upplevs ju frånvaron av LRAB-representation i större orter utanför residensstäderna som lokalradions största brist. Entydiga erfarenheter både utomlands och här hemma visar också att en stark lokalradio behövs som motvikt till ett alltmer internationaliserat etermediautbud. I det sammanhanget bör det påpekas att lokalradion är landets största radiobolag, med fler sändningstimmar än Riksradion. Antalet anställda är dock bara hälften av Riksradions. Även om jämförelsen till vissa delar är orättvis kan man grovt säga att LRAB-medarbetaren producerar dubbelt så många programtimmar som RR-kollegan. är LRAB:s programkostnader blott hälften av RR:s För att ytterligare belysa rationaliseringskravet bör sägas att lokalradion, sedan starten , tvingats rationalisera under närmare hälften av sina uppbyggnadsår. Rimligen kan en "ung" och från början effektiv och rationell organisaton som LRAB inte i längden ha samma möjlighet till rationaliseringar som mera "åldrade" strukturer inom koncernen. Det illusteras av att, som LRAB överväger inskränkningar i sitt redaktionella nät, andra dotterbolag kan planera för ökad decentralisering, bl. a. genom regionala TV-sändningar i . I styrelsen för moderbolaget är LRAB som enda dotterbolag orepresenterat. Självklart måste också LRAB ges en med övriga dotterbolag jämbördig representation. Under nuvarande förutsättningar ges naturligtvis LRAB sämre möjligheter att direkt påverka besluten om t. ex. medelsfördelningen inom och dess dotterbolag. Mot denna bakgrund hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna att lokalradion ges ekonomiska möjligheter att säkerställa sin framtid med bibehållande av målsättningen om bl. a. ökad decentralisering, mångfald och kvalitativa höjningar av programutbudet. () () () minab/gotab 1985 79773