ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G8021712 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:1712 Översyn av bestämmelserna om arbetsskadelivränta En jordbrukare har vid en olycka 1982 fått vänster hand i en sädesskruv och ådrog sig omfattande skador på pek-, lång- och ringfinger på vänster hand. Till följd av skadan har delar av dessa tre fingrar amputerats. Tumme och lillfinger på vänster hand är oskadade. Vad beträffar jordbruket klarar den försäkrade i stort sett alla arbetsmoment, men han uppskattar att det tar åtminstone . Detta gör att arbetsdagarna blir dryga. Vid tungt manuellt arbete kan han ha lätta känningar från stumparna men någon egentlig värk föreligger inte. Däremot har han ofta en viss s. k. fantomkänsla - han känner av sina amputerade fingrar som känns alldeles stela. Den försäkrades största problem är vintern, då han normalt sysslar med skogsarbete. Det är nu näst intill omöjligt. Han har svårt att klara motorsågen på grund av det dåliga greppet i vänster hand, och han tycker också att det är farligt, då han är rädd för att skada sig. Kylan är också besvärande med spänningar i stumparna. Han måste därför leja bort det mesta av vinsterskogsarbetet, vilket medför betydande inkomstförsämringar. Till följd av den försäkrades skada har hustruns insatser i jordbruket kommit att bli mera omfattande . Skadan har fått till följd av den försäkrade har fått ökade utgifter i form av löner och sociala utgifter. Driftbyrån har efter genomgång av den försäkrades bokföring upprättat provbokslut och har gjort bedömningen att merkostnader för den försäkrade blir /år räknat penningvärde. Enligt lagen om arbetsskadeförsäkring föreligger rätten till livränta om skadan nedsätter den försäkrades förmåga att skaffa inkomst genom arbete med minst en femtondel. Det fall som är beskrivet i motionen är prövat enligt denna lagparagraf, och har sagt att visserligen har kostnaderna ökat men inte i den omfattningen att man kan bevilja den försäkrade livränta. Vi har tagit del av ovannämnda beslut och funderar om inte tagit hänsyn till, måhända av okunnighet, hur ett lantbruksföretag fungerar i praktiken. Detta bevisar att det är tid för en översyn av livräntorna. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi att hos regeringen begär en översyn av livräntorna i lagen om arbetsskadeförsäkring.
mot · G8021713 · 1985-01-25 00:00:00 — Samordning mellan och färdtjänsten Om en pensionär reser med taxi till ett sjukhus eller annan sjukvårdsinrättning för sjukvårdande behandling erhåller han/hon ersättning från i efterhand för resekostnaden exkl. en grundavgift på . som han/hon får betala själv. Om samma pensionär däremot reser till samma sjukvårdsinrättning för att hälsa på en bekant kan han/hon åka med färdtjänst. Färdtjänsten är administrativt enklare för den enskilde eftersom ingen efterhandsredovisning erfordras. Dessutom är färdtjänsten i de flesta fall billigare än om ersättningen utges via . Detta förhållande leder till krångel för den enskilde och i vissa fall till att färdtjänst utnyttjas, fast ersättning i stället skulle bekostats av . Det kan t. o. m. inträffa att en person åker taxi till sjukhus och sedan utnyttjar färdtjänsten för att åka till för att få ut ersättningen härför. Ur både den enskildes och samhällets synpunkt är det angeläget med en samordning av reseersättning och färdtjänsten. Genom att initiativ tas till överläggningar mellan berörda parter, , kommunerna och taxi torde en sådan samordning ganska lätt kunna åstadkommas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående samordning mellan reseersättningar och färdtjänsten.
mot · G8021714 · 1985-01-24 00:00:00 — Motion 1984/85:1714 återinträde i () () bildades för att bistå flyktingar framför allt vid förflyttning från ett land till ett annat. var medlem men lämnade då organisationen av skäl som det inte finns anledning att gå närmare in på här. Sedan inriktningen av ICM:s arbete i viss mån förändrats har på nytt närmat sig organisationen och är nu med som observatör. Vi anser att det finns anledning för att på nytt helhjärtat stödja ICM i dess viktiga arbete genom att gå in som medlem. Det kan nämnas att ICM vid förflyttningar bistod 206 045 flyktingar, 147 247 418 . () behandlade denna fråga och föreslog att skulle återinträda i ICM. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen vidtar åtgärder för återinträde i ICM.
mot · G8021715 · 1985-01-24 00:00:00 — i Avvisande av asylsökande utan pass Antalet utländska medborgare som sökt asyl i har ökat kraftigt . För att ta några exempel sökte 1983 102 personer asyl i . sökte 2 387 asyl i , varav 906 utan pass. Fr. o. m. t. o. m. har 435 sökt asyl vid nämnda hamnstad, varav 354 utan pass. Skulle dessa siffror stå sig kommer antalet asylsökande till via att uppgå till över 7 000, varav drygt 5 000 kommer att sakna pass. Orsaken till ökningen av asylsökande beror till stora delar på att allt fler människor förföljs och trakasseras i sina hemländer. Självfallet har tillsammans med andra demokratiska länder ett ansvar för att nämnda människor skall kunna känna trygghet för sig och de sina. Detta ansvar tar genom att ta emot ett stort antal asylsökande. Fr. o. m. 1984 har det däremot dykt upp en ny kategori asylsökande, vilka anländer till och begär asyl, men pass eller andra identitetshandlingar saknas. Det måste anses som klart bevisat att passhandlingar förstörs av det skälet att ett uppvisat sådant skulle ha minskat möjligheten för att få asyl i vårt land. Många av dem som söker asyl och som saknar pass avslöjar under polisförhör att skälet till att de söker asyl i inte i första hand beror på förtryck och förföljelse i hemlandet utan asylskälet är i många fall vår sociala standard. Det är inte dessa människor vi avsett hjälpa med vår asylpolitik. De som söker asyl i och som bevisligen måste ha uppvisat pass på vägen hit och som inte kan lämna en nöjaktig förklaring till den uppkomna situationen bör inte kunna söka asyl här. I stället bör dessa passlösa avvisas vid svensk gränskontroll. Åberopande det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om att asylsökande som saknar pass skall avvisas vid gränsen om inte godtagbara skäl kan anföras för att passet saknas.
mot · G8021716 · 1985-01-23 00:00:00 — Motion 1984/85:1716 m. fl. Stöd till förståndshandikappads skolgång, m. m. Enligt omsorgslag skall alla förståndshandikappade barn och ungdomar beredas skolgång. Det förståndshandikappade barnet behöver på sig att inhämta kunskaper än vad ett normalt barn behöver. Lagen innehåller därför en bestämmelse om att skolplikten för förståndshandikappade barn och undomar omfattar fr. o. m. sjunde t. o. m. tjugoförsta levnadsåret. utgörs av grundsärskolan som sedan följs upp med en fyraårig yrkessärskola. Det innebär att barn inskrivna i omsorgsverksamheten har en i förhållande till övriga svenska barn avsevärt längre skolplikt. En familj med ett förståndshandikappat barn har på grund av den längre skolplikten en större försörjningsbörda än vad som gäller för en vanlig familj. Ungdomarna i yrkessärskolan () erhåller inte automatiskt något bidrag till sitt uppehälle utan är hänvisade till att försörjas av föräldrarna. Först efter det att skolplikten upphört har de möjligheter att söka sig ut på arbetsmarknaden. I en del fall har familjens ekonomiska situation lösts genom att barnet erhållit sjukbidrag efter . En åtgärd som är motsägelsefull med tanke på att man fortfarande har skolplikt. För att få sjukbidrag utfärdas ett läkarintyg innehållande en beskrivning av handikappet och en diagnos. Det intyget påverkar negativt möjligheterna på arbetsmarknaden efter yrkessärskolan och motverkar alltså syftet med omsorgsverksamheten. I omsorgsverksamheten har man eftersträvat en integrering och normalisering med vad som gäller i övrigt i samhället. För normal ungdom i motsvarande åldrar finns flera stödformer, o Elever i gymnasieskolan: Studiebidrag med möjligheter till extra tillägg o Studerande vid högskola: studiebidrag och studielån o Arbetsmarknadsutbildning: utbildningsbidrag o Arbetslös ungdom: KAS, ungdomslag Flera utredningar har visat att barnfamiljerna har en pressad ekonomisk situation. Familjer med barn i yrkessärskola har en större försörjningsbörda än övriga familjer och därmed en än mer pressad situation. Samhället har på goda grunder fastställt skolpliktstiden för de förståndshandikappade. I konsekvens med detta beslut bör också samhället lösa försörjningsfrågan för dessa ungdomar och deras familjer . bör därför omfattas av samma bidrags- och stödformer som gäller för motsvarande åldrar i gymnasieskolan. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär förslag till lösning av försörjningsfrågan för familjer med barn i grundsärskolan och ungdomar i yrkessärskolan i enlighet med vad som anförts i motionen. () () minab/gotab 1985
mot · G8021717 · 1985-01-24 00:00:00 — Motion 1984/85:1717 Begränsning av rätten till hustrutillägg Hustrutillägg till folkpension kan utgå för hustru som fyllt 60 men ej då makan åtnjuter folkpension i form av ålderspension eller förtidspension. Tillägget är inkomstprövat och utgör i princip skillnaden mellan två makars ålderspension och en ogift persons ålderspension. De f. n. gällande reglerna innebär att även hustrur med betydande inkomster kan bli berättigade till hustrutillägg. Ett räkneexempel där mannen utöver folkpension har ATP om . och hustrun en arbetsinkomst om . ger vid handen att hustrun trots sin inkomst får ett hustrutillägg på ca . Detta kan inte ha varit lagstiftarens mening. Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställs att hos regeringen begär utredning om åtgärder för att förhindra att hustrutillägg utgår även då hustrun har betydande egen inkomst. 1984/85 1717-1728 1 1984/85.
mot · G8021718 · 1985-01-24 00:00:00 — Motion 1984/85:1718 Auktoriserade externrevisorer hos försäkringskassorna T. o. m. utsåg en i regel auktoriserad revisor för granskning av styrelsens förvaltning och räkenskaper hos varje allmän försäkringskassa. Efter denna tidpunkt svarar revisionskontoret som granskar verksamhet för motsvarande. Revisionskontoret, som har revisionsansvar för ett flertal myndigheter, disponerar f. n. fem revisorstjänster speciellt inriktade på försäkringskassorna. Dessa fem revisorer skall svara för 26 kassor. Kostnaderna för socialförsäkringssystemet uppgår nu till . Såväl den externa som den interna revisionen hos försäkringskassorna är därför av stor betydelse för samhället i dess helhet. har samverkan med fristående auktoriserade revisorer betraktats som en nödvändighet för en oberoende extern revisionsverksamhet. Revisionskontoret samordnar granskning av ADB-rutiner vid med granskning av försäkringskassornas handläggning och ansvarar för granskning av styrelsernas förvaltning och räkenskaperna hos försäkringskassorna. Detta har bl. a. mot bakgrunden av revisionskontorets begränsade resurser inneburit att kassornas internrevision tvingats ta ett grundläggande ansvar även för externrevisionens uppgifter. Detta står inte i rimlig proportion till den ekonomiska betydelsen av försäkringskassornas verksamhet. Större säkerhet måste skapas. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs att hos regeringen begär att auktoriserade revisorer för varje försäkringskassa återinförs.
mot · G8021719 · 1985-01-24 00:00:00 — Motion 1984/85:1719 Samordning mellan delpension och privat tjänstepension Enligt gällande bestämmelser får delpensionär av inkomstbortfallet vid delpension. Vissa anställda har full pension . Statlig tjänstepension samordnas med delpension. Har man däremot privat tjänstepension sker ingen samordning. Delpensionstagare som i samband med avgången ur tjänst anmäler sig hos arbetsförmedlingen som arbetssökande till deltidsarbete får i regel behålla sin delpension. Arbetslösheten vid avgången betraktas då som oförvållad. Frågan har prövats vid försäkringsrätt efter att vissa försäkringskassor haft avvikande tillämpning. Följden av detta är att en delpensionär i sådana fall får dels behålla förutvarande delpension, dels erhåller han tjänstepension. I flera fall uppgår pensionen då till av lönen vid heltidsarbete. Ett flertal personer utnyttjar denna möjlighet. Bristen på likhet inför lagen när det gäller statliga och privata tjänstepensioner är uppenbar. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs att hos regeringen begär utredning om åtgärder för att åstadkomma samordning mellan delpension och privat tjänstepension.
mot · G8021720 · 1985-01-23 00:00:00 — Motion 1984/85:1720 och som alternativ till sjukpenning Hel sjukpenning utbetalas av de allmänna försäkringskassorna i de fall en försäkrads arbetsförmåga är fullständigt nedsatt på grund av sjukdom (3 kap. 7 § lagen om allmän försäkring). Vid skador av olika slag, framför allt i de nedre extremiteterna, är det inte ovanligt att hel sjukpenning utges med stöd av denna bestämmelse av det skälet att den skadade inte kan ta sig till och från sitt arbete. I många av dessa fall föreligger egentligen inte förlust av arbetsförmågan i det egna yrket. Ett stillasittande kontorsarbete t. ex. skulle många kunna utföra. Färdtjänst för resor till och från arbetet kan också beviljas den skadade om behovet bedöms ha viss varaktighet. Det kan emellertid vara rimligt att försäkringskassorna gavs möjlighet att inom ramen för den allmänna försäkringen bevilja ersättning för kostnader för resa till och från arbetet i de fall där alternativet är att eljest utge sjukpenning. Den försäkrade slipper då i onödan vara frånvarande från arbetet, och vissa besparingar i sjukpenningförsäkringen uppstår. Lagen om allmän försäkring bör därför ändras så att ersättning för resor till och från arbetet kan utges som alternativ till sjukpenning. Att tvingas stanna hemma på grund av t. ex. en skada i en fot eller ett ben men f. ö. känna sig frisk kan för den enskilde upplevas deprimerande och nedbrytande. Den dagliga kontakten i arbetet med kolleger och allmänhet bidrar säkerligen i många fall till läkningsprocessen. Den utredning som aviserats för att se över grundläggande regler i sjukförsäkringen bör ges i uppdrag att också se över huruvida reseersättning kan utgå i stället för sjukpenning i vissa fall. Utredningen syftar till att sjukförsäkringen skall kunna användas mer aktivt i rehabiliteringsarbetet. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen begär att den utredning som planeras för att se över vissa grundläggande regler inom sjukförsäkringen får i uppdrag att studera om och i så fall när reseersättning kan utgå som alternativ till sjukpenning. () ()
mot · G8021721 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:1721 Översyn av reglerna för utbetalande av änkepension Reglerna för utbetalning av änkepension ändrades . Efter detta datum sker ingen inkomstprövning av änkepension, vilket är fallet för den som blev änka före detta datum. För den som blev änka mellan och är en tredjedel av änkepensionen behovsprövad och för den som blev änka mellan och är två tredjedelar behovsprövad. Före är änkepensionen i sin helhet behovsprövad. De beskrivna reglerna innebär att änkepension utbetalas med olika belopp till änkor som i övrigt har samma förutsättningar. Den enda skillnaden är vederbörande blev änka. Enligt min uppfattning är detta ett orättvist system och borde ändras. Behovsprövningen borde tas bort för alla. har till uppgift att med jämna tidsintervaller pröva att rätt änkepension utgår. De nuvarande reglerna innebär ett ganska stort merarbete. Även detta är ett motiv för ändring. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till ändring av de nu gällande reglerna för utbetalande av änkepension i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · G8021723 · 1985-01-23 00:00:00 — Motion 1984/85:1723 Debiteringen av sociala avgifter för utländska gästföreläsare När institutioner inbjuder gästföreläsare betalar de utöver föreläsningsarvodet LKP, lönekostnadspåslag, för sociala avgifter som sjukförsäkringsavgift, ATP-avgift, folkpensionsavgift osv. Detta är rimligt då föreläsare är svenska medborgare eller kan förväntas stanna i landet. När det emellertid gäller utländska gästföreläsare som under sin livstid gör ett eller kanske ett par tre besök i förefaller det orimligt att institutionernas hårt trängda finanser belastas med ytterligare avgifter som inte kan komma dessa forskare till godo i form av pensioner e. d., och som möjligen kostar mer att administrera än vad statskassan får in. Som ett exempel kan nämnas att om en institution betalar ut ett normalt arvode å , totalt . så tillkommer alltså LKP på denna summa, . och institutionen får alltså totalt betala ut . I detta sammanhang bör nämnas att vederbörande gästforskare givetvis beskattas individuellt efter gällande avtal med resp. hemland. Som ett typexempel kan nämnas situationen vid engelska institutionen vid , en av landets större språkvetenskapliga institutioner. För /85 har institutionen ansett sig kunna anslå . till arvodering av utländska gästföreläsare. * Detta räcker i dagens läge till knappt elva gästföreläsningar å . Om LKP inte behövde inbetalas skulle medlen räcka till närmare 15 gästföreläsningar, alltså en nästan 40-procentig ökning. Ett avskaffande av institutionernas skyldighet att betala in LKP för utländska gästföreläsare skulle betyda ett minimalt inkomstbortfall för statskassan - möjligen en vinst, eftersom administrationskostnaderna för denna typ av småposter måste vara orimligt höga. För universitetens institutioner skulle det i realiteten betyda en möjlighet att väsentligt förbättra de internationella kontakterna och dra nytta av gästande forskares specialkunskaper. *Detta är i sig en mycket låg summa för en institution med tre specialiteter, engelsk språkvetenskap, engelsk litteraturvetenskap och amerikansk litteraturvetenskap och professurer i samtliga specialiteter. Med anledning av vad i motionen anförts hemställer jag att hos regeringen anhåller om förslag till ändring i reglerna för debitering av sociala avgifter för utländska gästföreläsare.
mot · G8021724 · 1985-01-24 00:00:00 — Motion 1984/85:1724 Ändring av sjukkassans regler för sjukresor från tog jag i en fråga till socialministern upp kravet om förändringar av sjukkassans regler angående sjukresor från . Frågan var föranledd av en situation där en patient rest fram och tillbaka mellan och fastlandet i sträck. Resorna hade företagits trots att övernattning på fastlandet önskades av patienten. Kostnaden skulle även vara lägre vid övernattning och därigenom billigare för den allmänna försäkringen. Svaret från socialministern gav vid handen att en förändring i bestämmelserna var att vänta efter utredning, som pågick, och frågan gav inte anledning till några ytterligare initiativ. Socialministern yttrade dock att får jag sedan rent allmänt säga att det inte finns någonting i nuvarande regler eller lagar på detta område som hindrar någon att använda sitt sunda förnuft. Enligt tidningsuppgifter har ett liknande fall som det vilket aktualiserade min fråga åter redovisats. Som försvar anförs att ej gjort något fel. Den följde bara de regler som finns. JO anser enligt uppgift att bestämmelserna är otillfredsställande. Med hänsyn till detta anser jag att reglerna bör ändras. Någon ytterligare utredning är ej behövlig. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att hos regeringen anhåller om förslag till förändring av sjukkassans regler i enlighet med vad i motionen anförts.
mot · G8021726 · 1985-01-24 00:00:00 — Motion 1984/85:1726 Tredje vice talman och av patienter som genomgår behandling utomlands I vårt kalla klimat är personer med vissa kroniska sjukdomar ibland i akut behov av värme och sol. Det gäller kanske framför allt reumatiker men också psoriatiker och allergiker. har det varit besvärligt för dem att bli sjukskrivna som de vistats utomlands, trots att de remitterats dit av läkare och trots att de får sjukvårdande behandling under vistelsen. Man har menat att det är svårt att begränsa en sjukperiod till just den tid, då personen i fråga reser utomlands. För de allra flesta har det problemet lösts genom att och () träffat avtal om att de som åker via SUVAB automatiskt skall sjukskrivas under vistelsen utomlands. I flera län räcker emellertid inte anslagen för utlandsvård till för alla som behöver det. Många väljer då att på egen bekostnad resa till någon vårdinrättning utomlands. De betalar således både resan och uppehället själva. I en del fall blir de sjukskrivna av läkare, medan de i andra fall också tvingas ta semester eller tjänstledigt. Det kan inte vara rimligt att det inte finns några fasta regler som gäller för alla patienter. Frågan måste lösas - exempelvis genom att låter utarbeta anvisningar till läkarna beträffande utlandsvården. Ett självklart villkor för att erhålla sjukpenning bör vara att vistelsen äger rum vid en godkänd vårdinrättning. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om sjukskrivning för patienter som genomgår sjukvårdande behandling utomlands.
mot · G8021727 · 1985-01-24 00:00:00 — Motion 1984/85:1727 Bo Finnkvist Sjukersättning för anställda vid skyddade verkstäder Anställda på skyddade verkstäder som i många fall uppbär förtidspension samordnad med lön hamnar i en mycket svår situation vid sjukdom. Den som har hel förtidspension kan inte få sjukersättning. I normala fall ersätts av inkomstbortfallet vid sjukdom. Nivån har kommit till av den orsaken att man skall kunna behålla normal levnadsstandard vid sjukdom, bostad, bil m. m. En anställd på samhällsföretag med hel förtidspension hamnar på en mycket lägre kompensationsnivå i samband med sjukdomsperioder, som f. ö. är oftare förekommande för den gruppen. Under normala förhållanden uppbär en anställd som är i arbete pension samordnad med lön, som sammanlagt blir en rätt normal inkomst, med möjligheter till en viss standard. Vid sjukdom sjunker inte inkomsten till utan långt där under, kanske till . Möjligheten till bibehållen standard vid sjukdom gäller alltså inte för denna ovan nämnda grupp anställda på den svenska arbetsmarknaden. Inkomstbortfallet blir mycket större än för andra grupper. Detta är en fråga som rör en liten grupp, men den är för den skull inte mindre viktig att rätta till. Kostnaden kan inte vara särskilt stor. En viss sjukersättning bör utgå även för denna grupp anställda, motsvarande lönedelen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om sjukersättning för vissa anställda inom samhällsföretag. BO FINNKVIST (s)
mot · G8021728 · 1985-01-23 00:00:00 — Den oformlighet i skattesystemet som finns när det gäller skogsägares egenavgifter pockar på sin lösning. Den skogsägare som säljer sin skog på rot drabbas inte av egenavgifter, en avgift som i realiteten är en skatt och som uppgår till av inkomsten. Om skogsägaren - som han säljer skog på rot - avverkar själv i mycket ringa omfattning råkar han ut för egenavgifter på hela skogsinkomsten. Även om han bara hugger upp några vindfällda träd och säljer virket. Systemets oformlighet åskådliggörs i följande exempel (hämtat från pressen): En pensionär sålde skog på rot för . röjde han på egen hand upp ett dike och fick ihop en del virke som han sålde för . Egenavgiften beräknades då på all skogsförsäljning och uppgick till . Pensionären borde inte ha sålt det egenavverkade virket. Det hade med tanke på egenavgifterna varit bättre att bränna upp det eller låta det ruttna. Egenavgiften på de . För att främja ett rationellt skogsbruk och ett väl tillvaratagande av den värdefulla skogsråvaran bör egenavgiftssystemet ses över. Åberopande det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om ändring av beräkning av egenavgiften vid skogsavverkning. minab/gotab 1985