ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G8022055 · 1985-01-24 00:00:00 — m. fl. ' Åtgärder mot luftföroreningarna i Över 2 miljoner människor i större tätorter i känner besvär som huvudvärk, trötthet eller andningsbesvär av bilavgaserna. Det visar en undersökning som gjorts vid och . Likartade resultat redovisades i betänkandet av bilavgaskommittén. Utsläppen av föroreningar från motorfordon är större än den totala mängden föroreningar som släpps ut i luften från industrier, lokaluppvärmning, elproduktion och avfallsförbränning i våra tätorter. Föroreningarna från motorfordonen är alltså ett växande miljöproblem i storstadsområdena. Göteborgsforskarna redovisar avgaseffekter i tätorter med mer än 10 000 invånare, vilket innebär att av landets befolkning omfattas. Man har uppskattat kostnaderna för effekterna av bilavgaserna till ca . Ungefär hälften av befolkningen i anser sig på olika sätt störda av bilavgaserna. Det finns anledning misstänka att biltrafikens utsläpp av cancerframkallande ämnen svarar för en stor del av de miljöbetingade cancerfallen. Även utsläppen av koloxid och kväveoxider kan ge upphov till betydande hälso- och miljöeffekter. Till detta kommer de alarmerande rapporterna om bilavgasernas inverkan när det gäller förstörelsen av skog. I den särskilda aktionsplan mot luftföroreningar och försurning som på regeringens uppdrag framtagits av ett antal ämbetsverk med i spetsen föreslås att de s. k. 83-kraven skall införas på bensindrivna fordon års modeller och på tunga dieselfordon fr. o. m. För att möjliggöra ett införande av dessa krav på begränsningar av utsläppen förordas också införandet av blyfri bensin. har sedermera på regeringens uppdrag konkretiserat frågan om blyfri bensin till att det skall finnas ett rikstäckande nät av blyfri bensin. Utsläppen av svaveloxider som har en kraftig påverkan när det gäller försurningen är hög i . För redovisas 1982 utsläpp av svaveldioxid. Det är den högsta siffran för något län i landet. Också när det gäller svaveldioxidutsläppen innehåller aktionsplanen mot luftföroreningar och försurning krav på åtgärder. a. anges att minskning av svaveldioxidutsläppen bör uppgå till . Det innebär enligt rapporten bl. a. hårdare åtgärder mot industrins processutsläpp. Miljöfrågorna är väsentliga för befolkningen inte minst i storstadsområdena. är speciellt utsatt. Vi vill understryka nödvändigheten av att långtgående åtgärder sätts in för att begränsa svavelutsläppen från bilismen. De statliga verkens rapport bör kunna ligga till grund för en aktionsplan som fullföljer den åtgärdspolitik för en bättre miljö som socialdemokratin påbörjade under sitt tidigare regeringsinnehav. Det är viktigt inte minst internationellt att också i fortsättningen är pådrivande i dessa frågor. Mot bakgrund av det sagda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna nödvändigheten av snara åtgärder för att kraftigt minska svaveldioxidutsläppen och utsläppen av kväveoxider. HANS () () () minab/gotab 1985
mot · G8022060 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. I föreliggande budgetförslag framhålls betydelsen av åtgärder för att främja insatser i industrin för tillväxt och förnyelse i synnerhet för småföretagen. Man framhåller vidare behovet av att skapa en stabil och gynnsam miljö för industriell tillväxt, förnyelse, kreativitet, nya initiativ och nyföretagande. Man nämner att en hämmande faktor för industrins utveckling har varit bristen på tekniker och yrkesutbildad arbetskraft. Datateknikens utveckling har skapat behov av både grundutbildning och vidareutbildning av nu verksamma inom industrin. För att möta detta behov har det på olika platser i landet skapats centrum för utbildning av detta slag. I län har Utvecklingsfonden, och kommunerna inom länet startat ett CAD-CAM-centrum med placering i för service till bl. a. länets företag. Målsättningen för detta centrum är att introducera och utbilda personal i företagen i utnyttjandet av CADCAM-tekniken att tjäna som servicebyrå, där företagen kan utnyttja centrets personal och maskinutrustning under ett inkörningsskede, men även, speciellt för mindre företag, en fortsatt bearbetning på centret att i samarbete med tekniska skola utbilda blivande ingenjörer inom datateknikområdet. Centrets regionala läge i ger möjlighet att betjäna industrier i där även närheten till de olika högskolorna inom området gör det möjligt att inleda gemensamma forskningsprojekt inom datateknikens område. Mot bakgrund av det stora behov som föreligger inom näringslivet och med den möjlighet som föreligger till utveckling inom det datatekniska området inom detta centrum bör en prioritering ske av statliga medel till CAD-CAMcentret i . Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om datateknisk utveckling. () ()
mot · G8022061 · 1985-01-25 00:00:00 — Bilen är och kommer att vara det bästa transportalternativet i många delar av vårt land. Kollektivtrafiken kommer även om den byggs ut ytterligare inte att kunna fullgöra alla transportbehov för den enskilde. I ett decentraliserat samhälle med en fungerande och levande landsbygd är bilen ett omistligt transportmedel. Frågan är då hur vi skapar de bästa betingelserna mellan olika kategorier av bilägare och mellan olika delar av vårt land. Vid prissättning på petroleumprodukter utgår oljebolagen från vissa grundpriser som gäller för hela landet. Vid försäljning av drivmedel och eldningsolja från depå läggs till grundpriset ett ortstillägg. På drivmedel som säljs från pump tas ett zontillägg ut. Dessa tillägg på grundpriset syftar till att på olika sätt kompensera oljeföretaget för fraktkostnaderna. Ortstilläggen beräknas för över 4 000 orter i landet medan zontillägget är schablonmässigt beräknat för stora zoner och avspeglar inte skillnader i kostnader för transporter till försäljningsställen inom respektive zon. För del ökar kostnaderna för både drivmedel och eldningsoljor på grund av dessa tillägg med mer än vad som gäller för jämförande orter på fastlandet vid hamnorter med omland. Till detta kommer det omfattande rabattsystem som oljebolagen har och priskriget som leder till ytterligare orättvisor eftersom dessa kostnadssänkningar i regel kommer de grupper till del som har ett lägre pris. Av dem som inte får dessa förmåner upplevs de djupt orättvisa eftersom de får vara med och betala priser som möjliggör rabatterna. I lagen om bemyndigande om sänkning av ortstillägg för vissa oljeprodukter (SFS 1980:564) finns regler för att minska prisskillnaderna på oljeprodukter. Tyvärr måste jag konstatera att dessa regler inte utjämnar kostnaderna på ett sådant sätt att det upplevs som rättvist i alla delar av landet. Exempelvis får betala mellan 2 och 3 milj. kr. mer för sin olja än en ort på östkusten. Enligt min uppfattning måste dessa frågor utredas på nytt så att vi kan få ett system som innebär utjämning mellan regionerna och även mellan enskilda grupper. Med stöd av vad som ovan sagts hemställs att beslutar att hos regeringen begära en utredning om utjämning av kostnaderna för drivmedel och oljeprodukter.
mot · G8022062 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. Åtgärder mot insider-affärer på börsen har den registrerade aktieomsättningen på ökat i utomordentligt snabb takt. Även om det blev en viss nedgång i kurserna har dessa, sett , ökat mycket kraftigt. Den snabba utvecklingen har inte skett utan problem. Korsägandet och maktkamperna har skapat en osäker situation för anställda och aktieägare. Ryktesspridande med skumma syften har florerat. Regeringen har aviserat att frågan om korsägande skall utredas i en parlamentarisk utredning. Detta är värdefullt eftersom det tilltagande korsägandet mellan de svenska företagen gör det allt svårare att kontrollera styrelsernas och de verkställande direktörernas roller i företagen. Skall börshandeln fungera krävs det att börsbolagen snabbt, fullständigt, korrekt och informerar om bolagens förhållanden. Särskilt viktigt är detta när förändringar sker som kan påverka värderingen av aktien. Osäkerheten om informationsläget ökar naturligtvis i de fall personer med särskild insyn i företagen, s. k. insiders, gör affärer i de egna företagen i sådana lägen där deras information gynnat dem i förhållande till övriga aktieägare. Tyvärr har insider-spekulationer kunnat iakttas på börsen . Sådana insider-spekulationer bör angripas genom lagstiftning. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av lagregler som stoppar insiderspekulationerna på börsen. () () () () ()
mot · G8022063 · 1985-01-24 00:00:00 — Gruvdrift förekommer på många platser i , främst i norra delen av landet, men även i Bergslagen. Den ekonomiska betydelsen av denna verksamhet är stor. Det är angeläget att fyndigheter som ännu är okända kan upptäckas och exploateras. I har intresset för undersökningar om mineralfyndigheter ökat . Modern teknik gör det möjligt att snabbt göra översiktliga kartläggningar över stora områden. Undersökningar på platsen genom borrningar och schaktningar kan förekomma om detta bedöms vara erforderligt. Ger dessa positiva resultat kan eventuell brytning igångsättas. Hela denna verksamhet regleras i gruvlagen . Av denna framgår att rätten till inmutningsbara mineraler tillfaller upptäckaren. Staten har dock rätt till en hälftenandel i fyndigheten (kronoandel). Markägaren äger ingen rätt till del av fyndigheten. Inmutningsföretaget äger rätt till undersökning - inmutningsrätt - . Denna tid kan förlängas till . Markägaren äger rätt till ersättning för eventuella markskador eller dylikt som undersökningarna förorsakar. Förhållandena i är i många hänseenden olika dem i . Skogens bonitet och jordarnas avkastning är större i än i norra, liksom följaktligen markvärdena. Störningarna i driften och andra olägenheter blir därför också större vid den typ av undersökningsverksamhet som här berörts. Det måste därför anses som en orimligt att dessa undersökningar kan fortgå ända upp till på samma fastighet. Avsevärda störningar kan uppstå vid jord- och skogsbruksföretag. Visserligen skall skador ersättas, men de kan svårligen fullt ut kompenseras. Enligt vår mening bör tiden för inmutningsrätten avsevärt nedkortas. bör nödvändiga undersökningar hinna genomföras. Moderata samlingspartiet slår vakt om äganderätten. Den utgör en omistlig del av vår rättsuppfattning och demokrati. Vid brytning av äger dock markägaren ingen som helst rätt till del i fyndigheten som finns under markytan på hans egendom. Detta strider mot vad vi anser vara rätt. Gruvlagen gav markägaren rätt till viss del av fyndigheten. Även om den var liten - med ett beloppstak - visade detta ändå att äganderätten till marken i dessa sammanhang hade ett reellt innehåll även om det var litet. Vi anser att den som äger marken där mineralfynd görs skall ha del i avkastningen. Hur stor denna skall vara och hur reglerna i övrigt skall utformas bör vidare övervägas. I princip bör de regler som återfanns gruvlag kunna tillämpas. Med hänvisning till vad som anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att inmutningsrätt skall få ges i högst , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att markägaren skall ges rätt till del av avkastningen vid gruvdrift enligt de riktlinjer som i motionen anges. . HÖGMARK (m)
mot · G8022066 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. Lagstiftning om näringstillstånd m. m. I en till anmäld proposition (prop. 1984/85:32) formulerar regeringen de övergripande principer som måste vägleda den långsiktiga strategin och kampen mot ekonomisk brottslighet. Som en viktig princip för reformarbetet anger regeringen stödet för seriös företagsamhet. Inom flera branscher är eko-brottsligheten särskilt utbredd och förorsakar stora skador och välfärdsförluster för samhället, den seriösa företagsamheten samt för löntagarkollektivet. mot ekonomisk brottslighet har utformat flera förslag till åtgärder, bl. a. ett konkret förslag till näringstillstånd för speciellt utvalda branscher samt förslag för att förhindra osund bulvanverksamhet. Mångåriga dokumenterade erfarenheter visar att nuvarande instrument inte är tillräckliga för att reducera eko-brottsligheten i allmänhet och i synnerhet inte inom aktuella branscher. Den sunda konkurrens som skall finnas mellan företag snedvrids i branscher där oseriös verksamhet förekommer, vilket betyder att seriösa företag tvingas in i osund verksamhet och/eller blir försatta i konkurs. Olika system med näringstillstånd fungerar i vissa branscher eller för vissa typer av näringsverksamhet. Det finns flera kända tungt vägande skäl till att införa ett system med näringstillstånd inom de branscher där eko-brottsligheten är särskilt utbredd. Ett näringstillstånd är därför ett nödvändigt komplement till existerande uppsättning av medel. Vi motionärer ansluter oss till regeringens bedömning att frågorna om näringstillstånd och näringsförbud måste behandlas i ett sammanhang. Det är dock viktigt att här få understryka att de båda frågorna inte är liktydiga. Näringstillståndet bör avse speciellt usatta branscher medan ett utvidgat näringsförbud skall gälla generellt. Näringsförbudet kan ej ersätta näringstillståndet för att effektivt komma åt den kriminalitet som är särskilt framträdande i enskilda branscher. För att förhindra ett kringgående av näringsförbud etc. erfordras en verkningsfull lagstiftning mot osunt utnyttjande av bulvaner. Krav på ovan nämnda åtgärder har diskuterats och föreslagits i syfte att stödja sund konkurrens mellan seriösa företag, vilket gynnar både de anställdas och samhällets intressen. Mot bakgrund av de förda resonemangen hemställer vi att hos regeringen anhåller om förslag till lagstiftning avseende näringstillstånd, utvidgat näringsförbud samt osunt utnyttjande av bulvaner i enlighet med motionens syfte. () () () ()
mot · G8022068 · 1985-01-25 00:00:00 — Världens kända tillgångar av torvmossa har ungefär samma energiinnehåll som världens kända oljetillgångar. är det möjligt att ta till vara mossens energi utan uppgrävningar och utdikningar och med marginella störningar på djur- och växtliv. Metoden för detta kallas VYRMETAN och är ett alternativ till torvbrytning. Ur miljösynpunkt kan metoden vara ett säkrare sätt att bevara marken än fridlysning. och fauna störs bara i ringa grad under själva rördragningen. De ytliga markskadorna läks och sedan är mossen intakt. Bara en ca byggnad krävs som energiuttaget pågår. Det krävs ingen ändring av grundvattennivån. Därmed undviks den urlakning av tungmetaller som kan ske vid utdikningen. Man kan t. ex. utan risk utvinna metangas ur uranhaltiga mossar. Efter avgasning av mossen är den ointressant ekonomiskt sett för traditionell torvbrytning. Därmed kan metoden få en bevarande effekt. heter det företag som tillämpat metoden i praktiken. Sedan starten har flera pilotanläggningar tagits i drift. Den första större prototypanläggningen på ytan 200 x 500 m kördes i gång . Driftserfarenheterna är positiva. Anläggningen går utan bemanning dygnet runt. Företaget har planerat en fullskaleanläggning tillsammans med , men denna har inte ännu påbörjats på grund av olösta tillståndsfrågor. Även om det inte går att med säkerhet fastställa produktionskostnaden i fullskaleanläggningar, så tyder mycket på att den kan bli konkurrenskraftig . Det är därför angeläget att staten aktivt stöder utvecklingen och medverkar till rimliga handläggningstider för tillståndsgivning. Det är endast i fullskaleanläggningar som verklig erfarenhet kan vinnas och värdefull kunskapsuppbyggnad om drift och anläggningens utformning kan ske. Teknik lämplig för u-land? Fackmän på området har försökt att bedöma vyrmetanmetodens möjligheter som energiproduktionsmetod i . Mycket tyder på att den där skulle ge ett ännu bättre produktionsresultat på grund av högre marktemperaturer och en mera genomsläpplig struktur på de organiska jordarna. 1 1984/85. Energibristen är ett mycket stort problem i många fattiga länder. Behovet av ved har ofta fått förödande konsekvenser på natur och miljö genom ödeläggelse av ovärderliga skogsbestånd. Metangasen är en förhållandevis lätthanterlig energiform och det är per person räknat små mängder gas som behövs för att täcka de mest trängande energibehoven. En utveckling av vyrmetanmetoden även under u-landsförhållanden bör ge goda effekter för mottagarlandet, men bör kunna ge en kunskapsåterföring till vårt eget utvecklingsarbete i . Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att beslutar att hos regeringen begära initiativ och åtgärder som främjar utvecklingen av vyrmetanmetoden enligt de riktlinjer som anges i motionen, 2. att beslutar att hos regeringen begära initiativ och åtgärder som inom ramen för vårt u-landsbistånd undersöker vyrmetanmetodens möjligheter för energiproduktion i u-land.
mot · G8022072 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. Bristen på långsiktig planering av gruv- och stålindustrin har orsakat stora problem med råvaruförsörjningen. Nedläggningar av malmmetallurgier innebär att stålindustrin blir alltmer beroende av skrot och till inte ringa del importerat skrot. Dragkampen om skrotet mellan olika ägargrupper inom stålindustrin har varit påtaglig. Dessutom har fördelning av inhemskt skrot och importerat skrot sina särskilda problem. I tider av förändrad ståltillverkning med övergång till stränggjutning och lägre produktionsnivåer blir tillgången på skrot mindre. Beroendet av det importerade skrotet kan i ett kritiskt läge få till följd att vår stålindustri lamslås. Målsättningen måste därför vara att frigöra sig från importerat skrot och i stället utnyttja landets malmtillgångar. För detta krävs att järnsvampstillverkningen byggs ut. Järnsvamp har framställts i vårt land . God driftekonomi kan uppnås om man har tillgång till malm av god kvalitet och billig energi. Det största hoppet i vad gäller energin ställs till naturgasen, men andra bränslen kan också förekomma. 1 den svenska Plasmared-processen kan förutom kol också torv användas som reduktionsmedel. Tillverkningen av stål kan ske enbart från järnsvamp eller i kombination med skrotsmältning. Järnsvampen smälts i syrgasstålverk, men kan också användas som tillsats i masugnar och i elektronugnar. Det i elektrostålverk framställda stålet som baseras på järnsvamp fyller behoven inom både handelsståls- och specialstålsindustrin. Produktion av järnsvamp måste därför anpassas till det stora behovet av att ersätta skrot som råvara. SKF har fortfarande sina planer kvar på att uppföra ett järnsvampverk i , även om det f. n. har lagts på is. Främsta skälet för SKF anses vara att det energiöverskott som följer av järnsvampsproduktion kan användas för uppvärmning vid en förläggning i det centrala . Vi motionärer anser att det inte kan falla på ett enskilt företags lott att avgöra var och hur järnsvamp skall tillverkas. Det krävs nu att statsmakterna snabbt agerar i frågan om uppförande av ett järnsvampverk. Det mest naturliga i vad gäller lokalisering är eller Bergslagens gruvområden. Närheten till råvaran åren fördel. Behovet av energi kan inte innebära något avgörande transportproblem, och den energi som fås av järnsvampstillverkningen bör kunna användas för annan industriell verksamhet på gruvorterna. Regeringen bör utreda frågan om hur ett järnsvampverk bäst kan lokaliseras och användas. Med hänvisning till ovanstående föreslås att hemställer hos regeringen att snabbutreda frågan om var ett järnsvampverk bör förläggas och framlägga förslag i enlighet med vad som anförs i motionen. (vpk) (vpk) (vpk) PER (vpk) HANS (vpk) (vpk) minab/gotab 1985 79817
mot · G8022073 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. Åtgärder för att förhindra utländska företag att engagera sig i svensk gruvnäring och mineralutvinning och BP avtalade om prospekterings- och gruvbrytningssamarbete inom ett område i ,i synnerhet området mellan och . Området bedöms vara geologiskt intressant. har samtliga inmutningar som ger förhandsrätt till eventuella fynd. Enligt avtalet skall överlåta hälften av samtliga dessa inmutningar till BP. avtalspartner är det brittiska multinationella oljebolaget som har energi- och naturresursföretag med verksamhet på sex kontinenter. De metaller det framför allt handlar om är och molybden. Metaller som enligt bedömningar kommer att få stor strategisk betydelse. Bristsituationer med de aktuella metallerna kan uppstå. I Mineralpolitiska utredningen har t. o.m. antytts att bör upprätta fredskrislager av och molybden, båda av utredningen klassade som mycket kritiska ur försörj ningssy npunkt. Skulle ett multinationellt bolag ges möjlighet att utöva kontrollen över de berörda metallerna försvåras givetvis möjligheten att upprätta fredskrislager. BP:s inmarsch i svensk gruvnäring är unik. 1910 instiftades en lag som satte stopp för utländskt ägande av svenska . I sammanhanget kan nämnas att anledningen till att bildades var just att förhindra utländska företags exploatering av de lappländska järnmalmsfyndigheterna. De motiv som framförts för samarbetet /BP är ekonomiska. Från sida har framförts att man inte själv klarar kostnaden av den nödvändiga prospekteringen. Det är av stor nationell betydelse att sätta stopp för vidare samarbete mellan svenska och utländska gruvföretag. Risken är annars uppenbar att vårt land tappar kontrollen över naturtillgångar och att landets nationella oberoende försvagas. Dessutom bör påminnas att när näringsutskott och riksdag avslagit vpk-kraven i denna motion har det hänvisats till att statens kontrollmöjligheter enligt gällande lagstiftning är goda. har vid bedömningen av och ansökan enligt industriministern också reciprocitetsskäl beaktats, dvs. hänsyn tagits till konsekvenserna för svensk råvaruindustris engagemang utrikes om BP inte får möjlighet att etablera sig i . internationella beroende visas redan i detta och kan knappast bli bättre i en krissituation. Det finns anledning att i sammanhanget erinra om att just de stora 1 1984/85.3 sami. oljebolagen försöker att systematiskt lägga under sig mineraltillgångar av strategisk betydelse i olika delar av världen. Med hänvisning till ovanstående föreslås 1.att hos regeringen hemställer om förslag i syfte att förhindra och omöjliggöra för utländska intressen att engagera sig i gruvnäring alltifrån prospektering till utvinning, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om att samarbete mellan brittiska BP och bör upphöra och att ges tillräckliga resurser för att i egen regi bedriva önskvärd mineralprospektering i Syd- och . (vpk) (vpk) (vpk) PER (vpk) HANS (vpk) (vpk)