ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G8021223 · 1985-01-24 00:00:00 — Motion 1984/85:1223 i m. fl. Vid allmänna fastighetstaxering ändrades bestämmelserna för taxering av bostadsrätter i rad- och kedjehus om de bedömdes som teoretiskt avstyckningsbara. Detta ledde till en kraftig höjning av taxeringsvärdena. Ett exempel inom Klippans kommun i visar att en bostadsrättsförening upptaxerades med , från 2 840 000 till . För en enskild bostadsrättsinnehavare innebar detta att en lägenhet i ett kedjehus uppvärderades från . Marken är upplåten med tomträtt. Ägare till marken är Klippans kommun. Stadsplaneförfattaren har icke genom illustrationslinjer eller dylikt åskådliggjort att tomten skulle ytterligare uppdelas i mindre tomter. Detta har icke heller varit vare sig Klippans kommuns eller bostadsrättsföreningens mening. Konsekvenserna av fastighetstaxering blev att många bostadsrättsinnehavare fick onormalt ökade utgifter, bl. a. en höjning av garantiskatten till kommunen, och det taxerade förmögenhetsvärdet som översteg . minskade bostadsbidragen för pensionärer och ensamstående med barn. Bostadsrättsinnehavarna har heller inte den reducering som egnahemsägarna får. Bostadsrätt är en bra och populär boendeform som vi vill slå vakt om. fastighetstaxering driver utvecklingen till uppdelningar av bostadsrättsföreningar till enskilda fastigheter - detta för att innehavarna skall komma i åtnjutande av de förmåner som följer med denna form av boende. Det är orimligt att taxeringsvärdena åsätts efter ett "teoretiskt förhållande. Naturligt vore att taxeringen av fastigheten justerades den dag då en eventuell avstyckning sker. Med hänvisning till vad ovan sagts hemställer vi att beslutar att hos regeringen begära att reglerna för taxering av bostadsrättsfastigheter av den typ som omnämns i motionen ändras på sådant sätt att värdena fortsättningsvis inte grundas på teoretiska antaganden utan följer principerna för taxering av bostadsrättsfastighet som utgörs av flerbostadshus. HANS () i () ()
mot · G8021224 · 1985-01-16 00:00:00 — Motion 1984/85:1224 Kontrollapparaten i tar allt skamlösare grepp på medborgarna. Ett av de senaste fallen redovisas från . Svenska medborgare och organisationer och företag klagar allt högljuddare över kontrollsamhället och lagstiftningsraseriet. Medborgarna förväntas ju ändå känna till våra lagar, åtminstone de viktigaste. Skattelagarna hör onekligen dit, men få begriper dem. Få känner också till dem tillräckligt för att gardera sig mot oanade effekter. Så har skett med snickaren i , som krävs på två andra medborgares skatter och avgifter på ! Hans egen försyndelse" bestod i att han, då han anlitade två bröders firma för ett arbete, underlät att kontrollera huruvida dessa betalat B-skatt. Däremot hade han inhämtat uppgifter om att firman var inregistrerad i handelsregistret och tillika till mervärdeskatt. När bröderna gick i konkurs blev snickaren skyldig för samhällets utestående skattefordringar på dem. Lagen är så grotesk och skattesystemet så snårigt och stötande för all normal rättskänsla. En oskyldig person tvingas betala andras skulder till staten. I skattemål kan man dessutom tvingas i konkurs på ett beslut i första instans, även om beslutet senare undanröjs i den högre. Det redovisade exemplet visar på en orimlig rättsordning, stötande för envar. I de många - alltför många - lagarnas och de många - alltför många och höga - skatternas land kommer de enskilda människornas intressen i kläm, när statens intressen skall tillgodoses och dess bestämmelser tillämpas. Sådana lagar måste ändras till människornas fromma! Mot bakgrund av ovanstående hemställs att hos regeringen begär förslag till ändringar i uppbördslagstiftningen i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · G8021225 · 1985-01-15 00:00:00 — Motion 1984/85:1225 För endast ägde de traditionella rum, evenemang som placerar i fokus för . Detta skapar god PR för vårt land utöver den betydelse har som stimulans och resurser för vetenskap och forskning. Inflationen har redan urholkat prisets värde. Därutöver drabbas av nya skatter, bl. a. den av socialdemokraterna genomdrivna fastighetsskatten. Enligt uppgift betalade stiftelsen senast 5,2 milj. kr. i skatter och avgifter till stat och kommun i form av moms, arbetsgivaravgifter och hyresavgifter. Det sammanlagda beloppet för föregående utgjorde som en jämförelse 7,5 milj. kr. De nya pålagorna torde höja stiftelsens skatteutgifter med 1 milj. kr. Det beslut som riksdag fattade för att säkerställa värde avsåg att i princip befria stiftelsen från skatter. Något skydd mot beslutade skatter eller framtida dylika gentemot föreligger emellertid inte. Mot ovan angiven bakgrund yrkas att hos regeringen anhåller om ett förslag som för gott skyddar från de skattepålagor som urholkar värde.
mot · G8021226 · 1985-01-15 00:00:00 — Motion 1984/85:1226 Slopande av skatten på kassettband fattade beslut om den s. k. kassettskatten, vilken trädde i kraft fr. o. m. hösten . 135 milj. kr. skulle den inbringa enligt propositionen. Vissa ändringar föreslogs emellertid under riksdagsbehandlingen. a. justerades skatteörena på ljudkassettbanden. poängterade emellertid, att en utvärdering skulle ske möjligt. Enligt beräkningarna skulle 100 milj. kr. inflyta och 150 milj. kr. Hur gick det? Första året skördades 15 skattemiljoner och det nästa 30! med kassettskatten infördes ett stöd till kultur och upphovsrätter. Detta slukar 40 milj. kr. Administrationskostnader är då inte inräknade. en onödig och oönskad skatt med andra ord. Den synes inte ha någon funktion att fylla. Mot denna bakgrund hemställs att beslutar slopa kassettskatten. minab/gotab 1985
mot · G8021227 · 1985-01-24 00:00:00 — Motion 1984/85:1227 och i Beskattning av realisationsvinst på aktier har det skett en kraftig omfördelning av förmögenheter i det svenska samhället. Löneandelen av förädlingsvärdet inom tillverkningsindustrin har minskat från medan kapitaldelen ökat från (exkl. avskrivningar, som är oförändrat ca Utvecklingen har till en stor del varit resultatet av en medveten satsning på lönsamhet i industrin för att styra över vinsterna från spekulation och finansiell verksamhet till investeringar i producerande företag. Den kraftiga kursstegringen på aktier har emellertid som en följd av en synnerligen generös realisationsvinstbeskattning lett till förmögenhetsöverföringar som inte varit avsedda. Avsaknaden av koppling mellan den realekonomiska utvecklingen och aktieägarnas vinsthemtagningar skapar allvarliga fördelningspolitiska spänningar. Det blir allt svårare att okritiskt acceptera t. ex. de skattemässiga konsekvenserna av aktieförsäljningar som löntagarna åläggs en mycket stor återhållsamhet med löneökningar med betydande reallöneförsämringar. Det torde råda enighet om att realisationsvinster, oavsett om de är resultat av spekulation eller inte, i större utsträckning bör jämställas med vanliga inkomster. Men vi står , trots en skärpning av den s. k. schablonregeln vid aktieförsäljningar, långt ifrån detta mål. Vid avyttring av aktier som den skattskyldige innehaft eller mera behöver av vinsten tas upp till beskattning. Från det sammanlagda beloppet av skattepliktig realisationsvinst medges sedan avdrag för de eventuella förluster som den skattskyldige åsamkats vid aktieförsäljning samt ytterligare ett schablonavdrag med . Vinsten resp. förlusten utgörs av skillnaden mellan försäljningspriset (efter avdrag för försäljningskostnader) och anskaffningskostnaden (inkl. inköpskostnader). Anskaffningskostnaden är enligt huvudregeln det verkliga anskaffningsvärdet. För äldre aktier finns dock vissa hjälpregler som alternativt får användas. Detta gäller dels beträffande aktier som innehafts (övergångsregler till nuvarande eviga realisationsvinstbeskattningen), dels börsnoterade aktier där anskaffningskostnaden enligt en schablonregel får beräknas till av försäljningspriset (gäller vid avyttring efter ). fick anskaffningskostnaden enligt denna hjälpregel beräknas till av försäljningspriset. 1 1984/85. Trots skärpningen av schablonregeln uppgår den verkliga skatten på realisationsvinster vid aktieförsäljning ofta till mycket blygsamma belopp i jämförelse med beskattningen av inkomster. Om samhällssolidariteten inte skall utsättas för orimliga påfrestningar måste löntagarna få rimliga garantier för att den återhållsamhet med löneökningar de iakttagit också omfattar andra grupper i samhället. Dagens liberala beskattningsregler vid försäljning av aktier uppfyller knappast de krav man har rätt att ställa på en rättvis fördelning av nödvändiga ekonomiska uppoffringar. Dessa beskattningsregler bör därför bli föremål för en skyndsam översyn. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär en översyn av realisationsvinstbeskattningen för aktier. () HANS ()
mot · G8021228 · 1985-01-24 00:00:00 — Slopande av skatten på kassettband infördes en skatt på ljudkassetter och videoband - på ljudkassetter och på videokassetter. Utformningen var ett resultat av omarbetning i skatteutskottet. skatten diskuterades hade det lagrats stora mängder band runt om i landet. Delar av dessa lager finns fortfarande - alltså - kvar och detta har gjort att intäkterna inte alls blivit de förväntade. Dessutom har den totala bandförsäljningen minskat i skattens spår. På de ställen där man börjat sätta de nya högre priserna på videoband säljs det helt enkelt ingenting. Skatten på band tas ut på två olika sätt. Importören kan antingen betala direkt vid gränsen till tullen eller registrera sig hos , , och betala när lagret går vidare ut till handeln. 1 tilläggspropositionen, som presenterades , gjorde man en kraftig nedskrivning av de förväntade intäkterna. Beräkningarna landade här på 27 miljoner. Ursprungligen hade intäkterna beräknats till 135 milj. kr., varav kulturen skulle få 32 milj. kr. och upphovsrätten 8 milj. kr. När beslutet togs uppskattades intäkterna till ca 100 milj. kr. Inte heller de 27 milj. kr. lyckades man nå upp till. Till var intäkterna från skatten bara 15,9 miljoner. Av dessa hade 7,4 tagits in av tullen och 8,5 av RSV. Det dåliga utslaget beror inte enbart på hamstring utan också på att konsumenterna inte har råd att köpa videoband. En höjning på , som blev följden på videoband, klarar marknaden inte av. Vad som sedan följde i prishöjningens spår var en kriminell hantering av videoband. Insmugglingen av videokassetter till har svällt kraftigt . Åklagarmyndigheter och polis samarbetar med både tull och för att kartlägga den omfattande smugglingen av videokassetter. 1 början av utredningen misstänkte man att ca 40 000 kassetter smugglades in i landet, men det ser nu ut som det rör sig om betydligt fler. Skatten höjde kassettpriset så att det blir en god affär att köpa och sälja smugglade band. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att beslutar upphäva beslutet om styckskatt på ljudkassetter och videokassetter.
mot · G8021229 · 1985-01-23 00:00:00 — Motion 1984/85:1229 m. fl. Rätt till skatteavdrag för avgifter till pensionsförsäkring i vissa fall Riksdag och regering har i olika sammanhang hävdat att det så långt möjligt skall råda likvärdiga villkor mellan de olika företagsformerna. Reformer i denna riktning har också genomförts. På vissa områden kvarstår dock uppenbara orättvisor. Ett sådant gäller frivilliga pensionsförsäkringar. Enligt 20, 29 och 46 §§ kommunalskattelagen är avgift för egen frivillig pensionsförsäkring att betrakta som företagarens eget uttag i enskild firma och handelsbolag. Detta innebär att företagare som driver sin firma som handelsbolag måste betala arbetsgivaravgifter på pensionsavgifter. I aktiebolag däremot äger företaget avdragsrätt för pensionsförsäkring också för ägare och företagsledare. Enligt SkU 1981/82:65 har de skäl av statsfinansiell och administrativ art som tidigare åberopats mot att omkonstruera avdraget för pensionsförsäkringspremier till ett avdrag i förvärvskällan delvis bortfallit. Det finns alltså enligt utskottets mening skäl att nu ompröva frågan om egenföretagares avdrag för kostnader för pensionsförsäkring. Målet bör därvid vara att samma regler skall gälla för egenföretagare som för anställda. Frågan har därefter förts över på företagsskattekommittén. Det finns emellertid ingenting som tyder på att kommittén kommer att behandla frågan ens under innevarande år, utan orättvisan kvarstår. Det är därför nödvändigt att hos regeringen begär förslag om införande av rätt för skattskyldiga, vilka driver företag eller jordbruk som enskild firma, att dra av kostnader för pensionsförsäkringspremier i förvärvskällan. Med stöd av ovanstående hemställs att hos regeringen anhåller om förslag till sådana förändringar i kommunalskattelagen att avdrag till egen frivillig pensionsförsäkring betraktas som avdragsgill kostnad i rörelsen och inte som eget uttag. () ()
mot · G8021230 · 1985-01-23 00:00:00 — Motion 1984/85:1230 m. fl. Begränsning av skattefriheten för s. k. avkopplingsbara elpannor Från sida har vi vid upprepade tillfällen understrukit vikten av att det stora elöverskott, som f. n. finns inte utnyttjas på ett sådant sätt att grunden för användning av inhemska bränslen rycks undan. Enligt gällande bestämmelser är el till s. k. avkopplingsbara elpannor med en effekt på mer än 1 MW under vissa villkor befriade från skatt. Dylika pannor installeras nu i stor omfattning och har i förhållande till fastbränslepannor en längre utnyttjandetid. Detta innebär stora risker för att inhemska bränslen konkurreras ut av el. Återbetalning av skatt på elektrisk kraft som utnyttjas i avkopplingsbara elpannor bör därför endast ske i de fall där inhemska fasta bränslen inte är något realistiskt alternativ. En inskränkning i möjligheterna till skattebefrielse för utnyttjande av el i avkopplingsbara elpannor skulle sannolikt leda till en ökad biobränslesatsning som elöverskottet styrs över till sektorer där konkurrensen mot biobränslen är mindre kännbar. Enligt vår mening bör bestämmelserna om skattefrihet för avkopplingsbara elpannor ändras och i lagen om allmän energiskatt införas en bestämmelse som innebär att skattefriheten i sådana fall där utnyttjande av biobränsle är ett realistiskt alternativ. Vi förutsätter att vederbörande utskott utarbetar erfoderlig lagtext. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att med ändring i lagen om allmän energiskatt (1974:992) beslutar att någon nedsättning i skatten på elektrisk kraft förbrukad i s. k. avkopplingsbara elpannor ej skall ske om inhemska fasta bränslen kan utnyttjas. () () () () () () P. O. () . ÅSLING (c)
mot · G8021231 · 1985-01-24 00:00:00 — Motion 1984/85:1231 Höjd skattefri gräns vid uthyrning av fritidshus Det finns över 700 000 fritidshus i . Många av dessa ligger i attraktiva rekreationsområden och står outnyttjade långa tider av året - även under turistiska högsäsonger - då de mycket väl skulle kunna hyras ut genom de turistkontor som finns runt om i landet. Det finns enligt vår mening starka rekreationspolitiska skäl att få till stånd en stimulans av uthyrningen av enskilda fritidshus. Erfarenheten visar nämligen att uthyrningen även i välbelägna rekreationsområden kan ske till även för barnfamiljer och andra ekonomiskt ansträngda grupper överkomliga priser. Enligt samstämmiga uppgifter utifrån landet och från de undersökningar som gjorts senare år utgör beskattningsreglerna att högst . är skattefri inkomst vid uthyrning av fritidshus en mycket stor broms på uthyrningsbenägenheten. Därför föreslår vi att det skattefria beloppet höjs till . Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av en uppjustering av det skattefria beloppet för uthyrning av fritidshus.
mot · G8021232 · 1985-01-23 00:00:00 — Motion 1984/85:1232 m. fl. Slopande av förmögenhetsskatten på arbetande kapital i familjeföretag Under 1960- och genomfördes upprepade skärpningar av beskattningen. Av generell betydelse var naturligtvis de skärpta inkomstskatterna, men för de mindre och medelstora företagen innebar skärpningarna av kapitalbeskattningen en lika väsentlig förändring. Försäljningen av företag ökade drastiskt, och det blev allt svårare för familjeföretag att klara ett generationsskifte. Förmögenhetsbeskattningen på arbetande kapital nedlagt i förvärvskälla inom inkomstslagen familjeföretag och rörelse har visserligen blivit lättare att bära genom införande av 30-procentsregeln, men fortfarande drabbas ett betydande antal företag svårt, inte minst inom kategorin tillväxtföretag, av förmögenhetsskatten. Med den fortgående inflationen tillkommer ständigt nya företag i riskzonen. Genom de ytterligare skärpningar av skattesatsen som genomförts accentueras problemen ytterligare. Ett exempel på hur den skärpta förmögenhetsskatten slår är ett företag i som med ca 45 anställda, en omsättning av 10-12 milj. kr och ett förmögenhetsvärde på 1,7 milj. kr. tvingar ägaren ta ut en extralön på . (inkl. sociala avgifter) för att klara en förmögenhetsskatt på . Det nuvarande förmögenhetsskattetrycket är ohållbart , och en ändring brådskar om inte förmögenhetsskatten skall bidra till minskad sysselsättning och ökad företagskoncentration. Vi föreslår därför att ger regeringen i uppdrag att framlägga förslag till slopad förmögenhetsskatt på kapital som arbetar i familjeföretag. Med stöd av ovan hemställs att hos regeringen anhåller om förslag i enlighet med vad som i motionen anförts angående ett avskaffande av förmögenhetsskatt på kapital som arbetar i familjeföretag. () () () ()
mot · G8021233 · 1985-01-23 00:00:00 — Motion 1984/85:1233 m. fl. Värderingen av vid arvs- och gåvobeskattningen Genom de s. k. OTC-reglerna har större familjeföretag getts möjligheter att skaffa riskvilligt kapital på marknaden. De nya reglerna har varit positiva för den som vill sprida ägandet utanför den vanliga ägarkretsen. Tillgången till denna marknad har möjliggjort genomförandet av projekt som kanske annars inte hade kommit till stånd. I vissa fall kan också kravet på offentlig redovisning och kompetenta styrelser ha bidragit till att professionalisera verksamheten. Vid introduktionen på OTC-listan förutsätts i regel att de gamla ägarna behåller av aktiekapitalet. Man vill tillförsäkra företaget en lugn och trygg vidareutveckling. På ett område kommer emellertid denna tanke i kollision med de vanliga reglerna som gäller vid innehav av börsaktier, nämligen vid arv och gåva. Eftersom småföretagaren till skillnad från en traditionell ägare av börsaktier slår vakt om att få behålla det avgörande inflytandet över företaget inom sin familj eller inom den aktiva gruppen av delägare medför tillämpningen av börsreglerna vid arv eller gåva i detta fall en helt omöjlig situtation. Vid ett arvsfall blir denna policy mycket svår att vidmakthålla och kan lätt framtvinga ett icke önskvärt ägarbyte. Detta kan inte ha varit syftet vid introduktionen av de annars positiva OTC-reglerna. Därför bör de värderingsregler som gäller för även gälla för dessa vid arv och gåva. Med stöd av ovanstående hemställs att hos regeringen anhåller om förslag till ändrade värderingsregler för vid arv och gåva i enlighet med vad som i motionen anförts. () ()
mot · G8021234 · 1985-01-24 00:00:00 — Motion 1984/85:1234 Ungdomar med barnpension som feriearbetar beskattas annorlunda än de som har sina föräldrar i livet. Även i de fall då barnpensionen utbetalas till socialnämnden, som bestrider kostnaden för vården, registreras barnen som förmånstagare. När dessa ungdomar utför någon form av feriearbete blir den i vanligaste fall ringa ersättningen hårt beskattad eftersom den räknas samman med barnpensionen. Även om det rör sig om en liten grupp ungdomar drabbar det dem desto mer eftersom dessa ungdomar behöver lära sig stå på egna ben. Barnpensionen betalas inte ut till fosterföräldrarna och därför kan det vara svårt att ta upp en diskussion huruvida ungdomen skall betala till hemmet av sin intjänade ferieinkomst. I de fall där föräldern är försumlig garanteras barnen en viss standard (bidragsförskott) oavsett andra förhållanden. I de fall då föräldern har avlidit bedöms denna förmån på annat sätt. En nytillsatt kommitté har fått i uppgift att se över efterlevnadspensioneringen. Det vore önskvärt att de problem som finns rörande beskattningen av barnpension åter ses över tillsammans med övriga pensionsfrågor. Mot bakgrund av det anförda yrkar vi att hos regeringen begär att pensionsutredningen får i uppdrag att också ta upp frågan om beskattning av barnpension. () ()
mot · G8021237 · 1985-01-22 00:00:00 — Motion 1984/85:1237 Tilläggsdirektiv till arvs- och gåvoskattekommittén I ett par uppmärksammade fall, varav det ena fördes ända upp i högsta domstolen, har gåvoskatt uttagits trots att gåvorna i fråga återgått. Detta måste te sig obilligt antingen orsaken varit att gåvan av domstol ogiltigförklarats eller att parterna frivilligt låtit gåvan återgå. I båda de här relaterade fallen fullföljdes inte gåvorna därför att gåvoskatten blev betydligt högre än parterna tänkt sig. Om det hade funnits möjlighet till förhandsbesked även när det gäller värderingsfrågor, är det uppenbart att ingen av dessa båda gåvotransaktioner ägt rum och följaktligen heller inte någon orättmätig gåvoskatt uttagits. lämnar inte förhandsbesked i värderingsfrågor och ur rättssäkerhetssynpunkt är det mycket angeläget att en ändring därvidlag sker så att skattskyldiga bereds denna möjlighet. Mot bakgrund av de inträffade rättsfallen är det glädjande att regeringen uppmärksammat problemet med förhandsbesked i värderingsfrågor. tillsattes en kommitté för att göra en översyn av lagstiftningen om arvsskatt och gåvoskatt. I direktiven (1984:18) tar finansministern upp frågan om förhandsbesked i värderingsfrågor beträffande gåvoskatt: Bl. a. torde det vara nödvändigt att besked kan lämnas i värderingsfrågor. Det har snart gått kommittén tillsattes och enligt den kommittéberättelse som lämnades kan något betänkande inte väntas . Enligt min uppfattning är en så lång tidsutdräkt inte acceptabel och kommittén borde snabbt kunna komma med ett förslag att förhandsbesked i värderingsfrågor skall införas. bör hos regeringen begära att kommittén under innevarande år lämnar förslag om denna gåvoskattefrå Med stöd av ovanstående hemställs att hos regeringen begär tilläggsdirektiv till arvs- och gåvoskattekommittén så att förslag om förhandsbesked i värderingsfrågor beträffande gåvoskatt lämnas .
mot · G8021238 · 1985-01-23 00:00:00 — Motion 1984/85:1238 m. fl. Uttaget av preliminär B-skatt beslöt riksdagsmajoriteten att preliminär B-skatt skall utgå av den slutliga skatten nästföregående år. Fr. o. m. /84 får därigenom de som har B-skatt, huvudsakligen företag och enskilda rörelseidkare, betala mer i preliminär B-skatt. I skatteutskottets betänkande 1982/83:11 reserverade sig moderata samlingspartiet för ett oförändrat uttag om . I reservationen underströks att inkomstutvecklingen för egenföretagarna ej följt den regelmässiga ökningen som dittills gällt för flertalet löntagare, varjämte företagarna hade belastats med höjda arbetsgivaravgifter och löneskatter. Dessutom framhölls att höjningen av uttagsprocenten till 120 i realiteten innebar ett godkännande av en årlig inflation på , som en betydligt lägre inflation ställts i utsikt. upprepade vi kravet på en återgång till ett uttag om och anförde då som skäl förutom regeringens stora optimism rörande inflationsutvecklingen, egenföretagarnas väsentligt försämrade ekonomiska situation genom löntagarfonder, försämrade lagernedskrivningsmöjligheter samt höjd löneskatt, förmögenhetsskatt och skogsaccis. Sedan motionen skrevs har näringslivet drabbats av ytterligare en lång rad ökade skattepålagor vilka finns återgivna i den moderata partimotionen om skatter som väckts med anledning av budgetpropositionen. Av motionen framgår att skatteskärpningen på näringslivet uppgått till mer än sedan socialdemokraterna återfick regeringsmakten . Med tanke på alla dessa ökade pålagor på företag och rörelseidkare och på regeringens 3-procentiga inflationsmål bör enligt vår uppfattning uttaget av preliminär B-skatt återföras till tidigare gällande fr. o. m. /87. Det torde ankomma på vederbörande utskott att utforma erforderlig lagtext. Med stöd av vad som ovan anförts hemställs att beslutar att uttaget av preliminär B-skatt fr. o. m. /86 skall vara av den slutliga skatt som påförts den skattskyldige året före inkomståret. () BO () () () () () () () ()