ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G8021304 · 1985-01-24 00:00:00 — Ett statligt arkiv för blindskrift Samhället har sedan gammalt ett ansvar för arkivering av allt tryck som utkommit i detta land. utvidgades samhällets åtaganden i fråga om arkivering av ljud och bild, genom inrättande av ett statligt arkiv i . Till detta arkiv inlämnas pliktexemplar av talböcker och taltidningar, framställda för synskadade. Det föreligger däremot ingen arkiveringsplikt för blindskrifter framställda för uteslutande bruk av synskadade. Den av den blinde fransmannen konstruerade blindskriften introducerades i vårt land . Med start utgavs De blindas , vilken består än under namnet . Utöver denna publikation ger ut ytterligare fem periodiska publikationer i blindskrift. har såväl som det statliga Talboks- och samlat på sig och förvarar nu arkivexemplar av blindskrifter. Även KB har, i mindre utsträckning, en del blindskrifter i sina arkiv. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om utredning av frågan om statligt arkiv för blindskrift.
mot · G8021305 · 1985-01-24 00:00:00 — m. fl. Inrättande vid arkivet i av en tjänst som arkivarie med inriktning på finska språket Myndigheten Dialekt- och ortnamnsarkiven samt svenskt visarkiv (DOVA) har enligt instruktion 1977 05 26 (SFS 1977:556) med ändring 1984 06 20 (SFS 1984:462) till uppgift att "insamla, bevara, bearbeta och utge material om dialekter, personnamn, ortnamn, visor, folkmusik, folkminnen och den svenska jazzens historia samt att avge yttranden i ärenden om fastställande av ortnamn (§ 2 i instruktionen). Myndighetens verksamhet med avseende på språkligt material täcker alla de tre språk - svenska, samiska och finska-som sedan gammalt talas i . Aktuellt genom årets budgetproposition är myndighetens medverkan vid ortnamnsvård (ortnamnens värde och vård, och den vikt, som i detta sammanhang läggs vid att de båda minoritetsspråken - samiskan och finskan - tillgodoses). Inom myndigheten är sörjt för en kompetens i fråga om samiskt språk genom att en arkivarietjänst med särskild inriktning på samiska är inrättad vid Dialekt-, ortnamns- och folkminnesarkivet i (DAUM). Någon motsvarande tjänst med inriktning på finska saknas emellertid. Med hänsyn till finskans växande betydelse även som en följd av de senare årtiondenas invandring vore det angeläget att en särskild tjänst inrättades för att tillgodose insamling, bevarande och bearbetning av finskt, speciellt tornedalsfinskt språkligt material, liksom även vis-, folkmusik- och folkminnesmaterial. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av att inrätta en arkivarietjänst med inriktning på finska vid arkivet i . () () ()
mot · G8021308 · 1985-01-22 00:00:00 — m. fl. Under anslag Vissa bidrag till teater-, dans- och musikverksamhet anvisas bl. a. bidrag till stiftelsen för föreställningsverksamheten. Utan kommentar från föredraganden föreslås en uppräkning av detta bidrag från . med , en ökning på . Under en lång följd av år har stiftelsens föreställningsverksamhet bedrivits även med stöd från och , fördelat för staten och vardera för kommunen och . beslutade kommunen ensidigt att bidrag inte skulle utgå fr. o. m. Efter motion i beslöt att räkna upp det statliga anslaget med , motsvarande kommunens uteblivna bidrag. aviserade att bidrag, ca , skulle slopas fr. o. m. 1985 med hänvisning till att verksamheten i första hand får betraktas som en statlig angelägenhet. Stiftelsen har målmedvetet arbetat för att öppna verksamheten för en bredare publik, bl. a. med balett i barockträdgårdens lövteater, en genrebreddning på slotssteatern och ett genomtänkt system för biljettförsäljning. Den dokumenterade familjepubliken i Lövteatern såväl som den differentierade publiken på har visat att denna ambition är realiserbar. Flertalet av stiftelsens produktioner har också inspelats av TV och på så sätt indirekt nått en mycket stor publik i och utomlands. En drastisk minskning av anslagen, , skulle innebära ett stort steg tillbaka. I sin anslagsframställning till regeringen har stiftelsen utgått från att staten skulle vara beredd att helt överta bidragsgivningen till föreställningsverksamheten och därigenom säkerställa en fortsatt verksamhet med höga konstnärliga ambitioner vid den unika nationella tillgång som är. Det i budgetpropositionen 1985/86 föreslagna bidraget till stiftelsens föreställningsverksamhet kompenserar dock inte uteblivna bidrag. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att till Vissa bidrag till teater-, dans- och musikverksamhet för /86 anvisar, utöver vad som föreslås i budget 1 1984185.3 sami. propositionen, ett avseende föreställningsverksamheten vid med . () C.-H.
mot · G8021309 · 1985-01-24 00:00:00 — m. fl. Ändring i lagen om förvaltning av kyrklig jord Allt större krav ställs på att markområden skall avsättas för det rörliga friluftslivets behov och för bildande av naturreservat och naturvårdsområden. I årets budgetproposition höjs anslaget till mark för naturvård från 20 till 40 milj. kr. Det är enligt vår mening ett bra förslag. , kommuner och enskilda markägare får ställa mark till förfogande för detta behov. Nya områden behöver fortfarande tas i anspråk. Kyrkan har stora marktillgångar, varav flera som är lämpliga för det rörliga friluftslivet och flera som kan behöva avsättas till naturreservat eller naturvårdsområde. Ofta är kyrkans mark belägen intill tätorter där behovet av fritids- och rekreationsområden är särskilt stort. I då närnatur och närfritidsområden får allt större betydelse är det en mycket angelägen sak för kyrkan att medverka till bevarandet av värdefulla naturområden. Människor får därigenom möjlighet att i vår vackra natur få rekreation och avkoppling. Bestämmelserna om skötseln av kyrklig mark finns i lagen om förvaltning av kyrklig jord (1970:939). I lagen föreskrivs att förvaltningen skall inriktas på att egendomens avkastningsförmåga skall tillgodogöras på ekonomiskt bästa sätt. Naturvårdens och kulturminnesvårdens intressen skall beaktas i skälig omfattning. Däremot saknas krav på att det rörliga friluftslivets intressen skall tillgodoses på samma sätt. Vi anser att det är en brist som bör rättas till. Det har gått lagens tillkomst. har förståelsen för det rörliga friluftslivets och rekreationens betydelse bara vuxit. Fritiden är en tillgång för människor, och ur hälso- och friskvårdssynpunkt framstår motion och rekreation som väsentliga. Det är angeläget att lagen om förvaltning av kyrklig jord ses över och i det här aktuella avseendet bringas i överensstämmelse med dagens krav på tillgänglighet. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om ett förslag om ändring av lagen om förvaltning av kyrklig jord (1970:939) så att hänsyn i skälig omfattning tas till det rörliga friluftslivets intressen. () () 1* 1984/85.
mot · G8021310 · 1985-01-23 00:00:00 — 'm. fl. Förbättrat studiedokumentationssystem vid högskolan I årets budgetproposition anför föredragande departementschefen angående arbetet med att få fram ett väl fungerande studiedokumentationssystem vid högskolan: I anslagsframställningen har UHÄ föreslagit en väsentlig ökning av medlen under anslagsposten Utveckling m. m. av lokala system för studiedokumentation, statistik och antagning. Ökningen är föranledd bl. a. av kostnader för utveckling av ett nytt system för studiedokumentation, av UHÄ benämnt LADOK. I en särskild framställning har UHÄ bl. a. underställt regeringen riktlinjer och förslag för det nya systemet. Beredningen av detta ärende är ännu inte avslutad. Jag har därvid vid min anslagsberäkning för nästa budgetår endast beräknat en ökning av anslagsposten som svarar mot en pris- och löneomräkning av nuvarande medel för ändamålet. I förslag 1984/85:11, Datorbaserade system för studiedokumentation vid högskolan, (STUDOK/LADOK), har revisorer anmält resultatet av en av dem utförd granskning på området. Revisorerna förordar att erforderliga åtgärder vidtas så snabbt som möjligt för genomförande av ett nytt system enligt vad UHÄ föreslagit i sin anslagsframställning. Revisorerna förordar dock viss modifiering av systemet från teknisk synpunkt. Åberopande av vad nu anförts anser vi att bör ge regeringen till känna ett krav på en skyndsam behandling av ärendet. Regeringen bör till följd härav till inkomma med såväl förslag om erforderliga åtgärder som äskanden om de medel som är erforderliga för genomförande av planerade förbättringar. Härvid synes revisorernas synpunkter på den tekniska utformningen av kommunikationssystemet böra beaktas. Med hänvisning till vad nu anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående åtgärder för genomförande av en förbättring av studiedokumentationssystemet vid högskolan. () ()
mot · G8021311 · 1985-01-24 00:00:00 — I verkar en fristående skola, Bladins skola. Verksamheten har successivet byggts ut och omfattar såväl grundskola som gymnasieskola. Undervisningen bedrivs i små klasser med god social kontakt. Det förekommer ett nära samarbete mellan skola, elever och föräldrar. Inom sker samverkan över stadierna, och äldre elever lär sig hjälpa yngre. Stor omsorg ägnas åt att ge eleverna hjälp och trygghet under hela skoldagen. Inom gymnasieskolan sker studierna med etapptentamina för olika ämnen. Det är ostridigt att skolan fyller ett stort behov i och att den är av stort värde för det allmänna skolväsendet. Sociala myndigheter har t. ex. rekommenderat föräldrar att placera sina barn i skolan. Genom kommuns ovilja att ge skolan stöd brottas emellertid skolan med ekonomiska svårigheter, och många föräldrar tvingas till stora ekonomiska uppoffringar för att kunna hålla sina barn i en skola som de tycker uppfyller högt ställda krav på undervisning och social träning. Moderata samlingspartiet har i tidigare kommittémotioner föreslagit nya regler för att fristående skolor skall kunna erhålla statsbidrag för sin verksamhet. Ett genomförande av dessa förslag ger Bladins skola goda möjligheter till fortsatt verksamhet. Även med tillämpning av nuvarande bestämmelser om statsbidrag bör emellertid bidrag kunna utgå till skolan, såväl avseende grunskolan som gymnasieskolan. Vad avser den senare har länsskolnämnden tillstyrkt att bidrag bör utgå. Mot bakgrund härav hemställs att beslutar att statsbidrag skall utgå till i .
mot · G8021313 · 1985-01-24 00:00:00 — Inrättande vid av en professur i arbetarkultur Den humanistiska forskningen om arbetarrörelsen och arbetarklassens kultur har rönt en viss uppmärksamhet vid olika universitet i . Som rörelseforskning har intresset framför allt utvecklats inom ämnet historia. I har en differentierad forskning kommit till stånd, främst inom ämnena etnologi, historia, litteraturvetenskap och musikvetenskap. Den etnologiska forskningen har framför allt tagit sikte på yrkeskulturer inom arbetarklassen samt genomfört historiska och samtida miljöstudier. I jämförelse med kunskapen om bondeklassens och borgarklassens kulturer är insikten om arbetarklassens kulturformer emellertid obetydlig. Det som är specifikt för arbetarklassens kultur såväl historiskt som i dagens samhälle är i stort sett obekant. Detsamma gäller naturligtvis kulturmönstrens samband med andra klasskulturers. Den arbetarkultur som väntar på sin beskrivning och vetenskapliga analys omfattar allt från trosföreställningar och berättartraditioner, arbetsförhållanden och yrkestraditioner, boendemönster och andra vardagliga levnadsformer till värderingar och ideologier. Kunskapen om klassens kulturellt betingade vardag i går och är en viktig förutsättning för förståelsen av aktuella värderingar och prioriteringar och har en avgörande betydelse för framgången för kulturpolitiska åtgärder, t. ex. på utbildningens och allmänbildningens område. Den föreslagna professuren svarar mot en markerad önskan hos arbetarrörelsen att få sin historia beskriven. Den överensstämmer också med ett stigande forskningsintresse både i och i övrigt. Även om utforskningen av arbetarklassens kultur inte till sin vetenskapliga princip skiljer sig från annan kulturforskning - utan snarare förutsätter en sådan motiverar ett långvarigt negligerande av områdets speciella forskningspolitiska åtgärder i likhet med dem som gjorts för den kvinnohistoriska forskningen. Professuren i arbetarkultur inom ämnet etnologi har goda basförutsättningar i . Dels finns här redan ett tvärvetenskapligt intresse för forskning om arbetarkultur, dels har den etnologiska forskningen i en mycket stark inriktning mot området, dels finns här goda internationella forskarkontakter. Den etnologiska institutionen har t. ex. påtagit sig ett ansvar för utvecklandet av den nordiska etnologiska forskningen med denna inriktning, och ämnesföreträdaren är den svenske företrädaren i som arrangerar internatio nella kongresser vid vilka arbetarkulturen står i focus. Med stöd av vad som ovan anförts yrkar vi att beslutar inrätta en professur i arbetarkultur placerad inom ämnet etnologi vid .
mot · G8021314 · 1985-01-22 00:00:00 — I årets budgetproposition, bil. 10, s. 589-593, behandlas den s. k. och högskolor. Utbildningsministern föreslår här en ökning av anslaget med . Som av propositionen framgår har frågan om UUH:s vara eller icke vara varit föremål för utredning genom en synnerligen kompetent utredningsman (tidigare statssekreterare i , landshövding och ordförande i naturvetenskapliga forskningsrådet). Denne har föreslagit en total decentralisering av all upphandlingsverksamhet och en överföring av planeringsdelen av UUH:s verksamhet till UHÄ. Enligt utredningsmannen medför UUH:s verksamhet ingen besparing för statsverket. Universitetens personal är i själva verket kompetent att sköta verksamheten själv: de handskas ju vanligen med mycket större utgiftsposter själva, och det måste i hög grad ligga i deras eget intresse att förvalta knappa medel på bästa sätt. Eftersom UHÄ bl. a. är ett planeringsorgan behövs det inte ytterligare planeringsorgan på detta område. Det är tvärtom från redovisnings- och ansvarssynpunkt angeläget att hushållningen med statens (och andras) medel är samlad på en hand, hos användaren och icke hos en onödig, byråkratisk mellaninstans. Vad gäller ADB-upphandling bör denna, liksom för statsverket i övrigt, ligga hos statskontoret. Utredningen har beräknat att dess förslag skulle innebära att man kunde göra sig av med tio tjänster. Mot bakgrund av vad som framkommit i den Lemneska utredningen synes det välbetänkt att verkställa en sådan decentralisering av upphandlingsverksamheten till universiteten och högskolorna själva resp. till statskontoret och - för planeringssyften - till UHÄ att och högskolor kan upphöra vid utgången av innevarande budgetår, och anslagsposten reduceras i motsvarande mån (under hänsynstagande till ofrånkomliga avvecklingskostnader). Under hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att hos regeringen hemställa att och högskolor avvecklas under innevarande budgetår, 2. att beslutar att hos regeringen hemställa att utrustningsnämndens hittillsvarande uppgifter fördelas på universiteten och högskolorna själva, 3. att beslutar att hos regeringen hemställa att anslaget till UUH nedräknas under hänsynstagande till avvecklingskostnaderna.
mot · G8021315 · 1985-01-22 00:00:00 — i En utredning om forskartjänster I ett antal motioner och anföranden under de senaste åtta riksmötena (motionerna 1976/77:1366 och 1367, 1977/78:881,1978/79:203,204, 2215 och 2222, 1980/81:379 och 380, 1981/82:1347 resp. anföranden i protokoll 1976/77:121, 1978/79:58, 61 och 158, 1979/80:116, 1982/83:70) har jag försökt slå vakt om forskningens kvalitet i vårt land. Jag har gjort detta mot bakgrund av den erfarenhet jag vunnit genom förmånen att få tillhöra ett lärarkollegium, en fakultet och en Nobelförsamling vid under inalles . Vad jag sagt eller skrivit har emellertid lämnats utan avseende i ett utbildningsutskott, som saknat förståelse för vetenskapens krav och villkor, och en kammare, som inte gitter bekymra sig om sådana problem, och där även de som borde känna sig engagerade, i allmänhet redan har givit upp. Kammarens fyra professorer tillhör alla andra utskott än utbildningsutskottet - eftersom det länge varit meningslöst att öda sin tid där - och blir därför också i kammardebatterna placerade nederst på talarlistan och kommer till tals först när den egentliga debatten avslutats. tog emellertid en av dem, , till orda (snabbprotokoll 1984/85:62) i samband med behandlingen av lärartjänst-reformen. I allt väsentligt förstår jag hans upprördhet och delar hans värderingar - med den kommentaren dock att förhållandena inom den medicinska fakultetens kliniska del mildrats genom symbiosen mellan och sjukhusväsendet (så länge den nu får bestå - statens utförsäljning av sina undervisningssjukhus till landstingen kan snart nog äventyra detta sanktuarium för vetenskapen). Det förefaller nu uppenbart att , för att säkra de i utbildningsutskottet väl företrädda universitets- (högskole-) lektorernas intressen, med berått mod - eller av total okunnighet- äventyrat rekryteringen av och stödet åt framtida, verkliga forskare (dvs. sådana, som på grund av den intellektuella kvaliteten och de allmängiltiga resultaten av deras forskning förvärvat en erkänd internationell status) i vårt land. Axel ord till sin son om den ringa vishet varmed världen styrs ringer på nytt i öronen. har vi alltså haft en lärartjänstutredning, och den har gått snett. Det är uppenbart att vi - omdelbart - måste få en forskartjänstutredning för att bota vad som kan befaras i den katastrofala högskolereformens kölvatten. Under åberopande av det anförda hemställs att hos regeringen anhåller att en forskartjänstutredning omgående tillsätts.
mot · G8021316 · 1985-01-24 00:00:00 — m. fl. Konsumtionsiinjens omfattning har minskat och riskerar ytterligare minskning, eftersom många kommuner och länsskolnämnder i en situation där de måste prioritera mellan utbildningsplatserna inom VSKsektorn skär bort konsumtionslinjen. Detta är beklagligt ur flera aspekter. För det första är konsumtionslinjen ett av de få utbildningsalternativ som finns för de flickor som efter känner dålig studiemotivation och inte vill fortsätta på någon av de teoretiska utbildningslinjerna. Pojkar i motsvarande situation har flera tvååriga yrkesinriktade linjer som de kan välja emellan. Tyvärr är det fortfarande stor skillnad mellan pojkars och flickors utbildningsval och syn på arbetsmarknaden. Det är endast ett fåtal av de tvååriga yrkesinriktade gymnasielinjerna som flickor betraktar som möjliga studieval. Det innebär alltså att flickor har betydligt färre valmöjligheter i gymnasieskolan än pojkar, särskilt flickor med låg studiemotivation/dåliga grundkunskaper. Övriga valalternativ kan visserligen vara vårdlinjen, men dit är antagningspoängen och studietakten hög, och social servicelinje. En nedskärning av konsumtionslinjen drabbar således främst flickorna. I stället för att gå en gymnasieutbildning riskerar de att hamna inom kommunens uppföljningsansvar eller i arbetslöshet. Konsumtionslinjen har därför en viktig funktion genom att den utgör ett av de få utbildningsalternativ för vissa av elever. Det är också dokumenterat att linjen betytt mycket för dessa elevers självförtroende och sociala fostran. Den är också ett bra utbildningsalternativ för de elever som efter inte känner sig mogna att ta ställning till ett framtida yrkesval/utbildning. För det andra har konsumtionslinjen ett viktigt ämnesinnehåll. Flera av linjens ämnen finns enbart på denna linje eller i mycket ringa utsträckning på övriga gymnasielinjer. Det gäller två områden dels ämnen som ger handlingsberedskap för hem och samlevnad, dels de textila ämnena sömnad och vävning. Nedskärningen av konsumtionslinjen har betytt en utarmning av viktiga kunskaper som gymnasieskolan skall ge. Så länge ämnen som ger kunskaper inom området hem och samlevnad inte finns på andra gymnasielinjer som ett självklart utbildningsinnehåll för alla elever, måste konsumtionslinjen därför behållas. Dagens samhällsutveckling innebär att kunskaper inom området ökar i betydelse. Vikten av exempelvis kost och hälsa blir allt tydligare. Konsumtionsiinjens textila gren är dessutom den enda valmöjligheten för elever som önskar utbildning inom det textila området. område, liksom för övriga estetiska ämnesområden, är mycket stort bland eleverna i . Utan en grundläggande utbildning inom området är det svårt att upprätthålla den textila kulturtraditionen. Vi anser det vara mycket angeläget att platsantalet inom konsumtionslinjen-konsumentekonomisk specialkurs ej drabbas av nedskärningar. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om oförändrat antal platser på gymnasieskolans konsumtionslinje-konsumentekonomisk specialkurs. HANS () i (s) ()
mot · G8021319 · 1985-01-24 00:00:00 — m. fl. Utbildningsministern påpekar att kontakterna mellan de mindre högskolorna och det omgivande samhället är genomgående mycket goda. Vissa medel anvisas under anslaget D 28 för att stärka dessa högskolors funktion av kontaktlänk mellan forskningen och det omgivande samhället. Detta svarar mot vad som framkommit i flera utredningar som belyst att de nya högskolorna har väsentlig betydelse som regionala resurser för forskning och utveckling (FoU) och annan vetenskaplig service. Emellertid är efterfrågan av dessa medel stor och har ökat snabbt under innevarande budgetår. De anvisade medlen kommer inte att kunna möjliggöra en uppbyggnad av basorganisation för kontaktverksamhet vid mer än ett fåtal högskoleenheter. Erfarenheterna visar att medel för planering och igångsättande av FoU-projekt är av stor betydelse för att vissa regioner skall komma i åtnjutande av särskilda FoU-satsningar. De nya högskoleorganisationerna visar sig vara effektiva förmedlare av regionalt anknutna FoU-behov. Beroende på de medel som står till buds kan man här utveckla effektiva former för att stimulera och stödja innovationsprocesser i samhälle och region även ur vetenskaplig synpunkt. Både nyttjarinformationsutredningen, 1983:9, och FOMI, 1983:9, visar på de gynnsamma resultat som vissa högskolor kunnat uppvisa beträffande regional samverkan. Dessa framgångar är relaterade till tillgång på medel för initiering av projekt. Utvecklingen av dylika medel borde därför ske i den takt som föreslagits. En särskild satsning på medel för kontaktverksamhet och liknande aktiviteter kommer att ge de nya högskolorna nya och fördjupade kvaliteter av betydelse för den regionala utvecklingen. Man gör därmed FoUresurserna i landet tillgängliga även i regioner belägna långt ifrån universitet och högskolor med fast forskningsorganisation. Därmed svarar man dessutom mot den spirande efterfrågan av FoU-service som utvecklas i olika regioner i takt med att berörda nya högskolor etableras eller förankras i sin bygd. De nya högskolornas roll måste här ses som en KONTAKTLÄNK" mellan samhälle och organisationer med fast forskningsorganisation. Under anslaget D28, Vissa särskilda utgifter för forskningsändamål, beräknar utbildningsministern 1,5 milj. kr. för nämnda ändamål. Med den snabbt växande efterfråga av FoU-service som föreligger kommer dessa medel antingen att ge en alltför svag respons i förhållande till de förväntningar som finns eller att ge stöd åt alltför få högskoleenheter. därför av vikt att anslaget ges en utveckling som svarar mot ökande regionala behov. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om fördelning av anslaget för kontaktverksam het m. m. vid de nya högskolorna. BO () () () () () () () ()