mot · G8021950 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. Den utbyggnad av den högre utbildningen som har skett under i stort sett har haft stor betydelse för utvecklingen såväl i landet som helhet som i olika regioner. Vid flera av de nya högskolorna har det vuxit fram en forsknings- och utvecklingsverksamhet, som stötts av bl. a. regionala och lokala myndigheter, organisationer och företag. I allt fler regioner har också bildats stiftelser, regionala forskningsråd etc. för att stödja forsknings- och utvecklingsarbetet vid den regionala högskoleenheten. De nya högskolorna har en mycket viktig roll i det regionala perspektivet, vilket också påtalats av regeringsföreträdare såväl i nuvarande som tidigare regeringar. I propositionen 1983/84: 107 om forskning redovisades regeringens ställningstagande till de förslag som presenterades av (Forskningen vid de mindre högskolorna). Föredragande statsråd framhöll bl. a. att FoU-verksamheten vid de mindre högskolorna utanför universitetsorterna kommer självklart alltid att vara en mycket begränsad del av högskolornas totala FoU-verksamhet. I ett regionalt perspektiv utgör dessa högskolors FoU dock en viktig resurs för utbildningens kvalitet och för samhällsutvecklingen i ett lokalt och regionalt perspektiv. Jag vill framhålla att viss forskning med regional anknytning i vissa fall bäst torde kunna bedrivas vid de nu berörda högskolorna. I regeringens uppdrag till länsstyrelserna att utarbeta regionala industriprogram lyfts forskningens och utbildningens roll för näringslivsutvecklingen fram. Den regionalpolitiska utredningen liksom glesbygdsdelegationen har i avlämnade betänkanden likaledes behandlat frågor rörande högskolan och den regionala utvecklingen. Regionalpolitiska utredningen konstaterade bl. a. att de regionala högskolorna utgör en viktig tillgång för utvecklingen i skilda regioner. Främst bidrar de till ökad tillgänglighet till högre utbildning samt till ett jämnare utbud av långtidsutbildad arbetskraft. En anpassning av utbildningen till lokala och regionala förutsättningar och behov har gjorts på vissa håll. Exempel på detta är utbildningslinjerna för turism och rekreation i och , linjen för inhemska råvarusystem i samt textil- och konfektionslinjen i . Regionalpolitiska utredningen framhöll också att de regionala högskolorna kan också genom forsknings- och utvecklingsarbete aktivt medverka i den egna regionens utveckling i vidare bemärkelse. Inte minst har frågor om teknik och kunskapsspridning till små och medelstora företag ägnats stort intres Inom det senaste området har i på uppdrag av regeringen utarbetat ett program för fördjupad samverkan mellan småföretagen i länet och högskolesystemet. Programmet avser i första hand åtgärder för teknikspridning. 1 årets budgetproposition har regeringen redovisat sin syn på utbildningens och forskningens betydelse för den regionala utvecklingen i skilda delar av landet. a. framhålls högskolan i som ett exempel på ett redan inlett arbete med förändring av utbildningsstrukturen. När det gäller forsknings- och utvecklingsverksamheten hänvisar statsrådet till de medel som föregående verksamhetsår anvisade för en förstärkt basorganisation för dels kontakterna med olika intressenter utanför högskolan, dels systematiserade kontakter med högskoleenheterna med fast forskningsorganisation. Det bör noteras att dessa medel uppick till 1,5 milj. kr. för det samlade högskolesystemet, vilket knappast står i en rimlig proportion till den betydelse sojn de nya högskolorna har för den regionala utvecklingen. Med den snabbt växande efterfrågan på FoU-service som föreligger kommer dessa medel antingen ge en alltför svag respons i förhållande till de förväntningar som finns eller att ge stöd åt alltför få högskoleenheter. Det är därför av vikt att anslaget ges en utveckling som snabbare svarar mot etablerade regionala behov. Anslaget bör därför byggas ut i den takt som i första hand föreslår. De reguljära resurser som de nya högskolorna disponerar är medel för forskningsanknytning av grundläggande högskoleutbildning och för finansiering av universitetslektorers tjänstledighet för forskning. Till detta kommer anslag från forskningsråd, forskningsfonder, sektorsorgan, regionala organ m. fl. De särskilda medlem för forskningsanknytning har visat sig vara en värdefull resurs, som bl. a. kan anpassas till regionala eller lokala profileringar. Medlen är dock mycket begränsade och en ökning av medlen är en verksam åtgärd för att stabilisera främst den internt motiverade FoU-verksamheten vid de nya högskolorna. Satsningen på forskningsanknytning utgör en mycket liten och marginell del av den samlade forskningsbudgeten i landet. Effekten av dessa medel är dock väsentlig för den kvalitativa utvecklingen av högskoleutbildningen. En utbyggnad av medlen för forskningsanknytning, genom årlig uppräkning av anslaget D 15 i linje med vad som föreslagits av , skulle ge de nya högskolorna bättre möjlighet att utvecklas i takt med de etablerade institutionerna. I tidigare beslut om regionalpolitiken har glesbygdsforskningen utpekats som ett mycket angeläget forskningsområde. Det förutsattes därvid att särskilda resurser skulle ställas till förfogande för det forsknings- och ut vecklingsarbete kring inlandets glesbygdsproblem som pågår vid högskolan i . finns inom högskoleregion (CERUM) inrättat vid . Det är angeläget att verksamheten vid CERUM kan byggas upp snabbt och att forskningen erhåller stadga. I den regionalpolitiska propositionen förutsattes också att centrumets verksamhet till en del skulle kunna förläggas till . Utifrån den obalans som fortfarande råder mellan olika regioner och en utveckling som inte nämnvärt utjämnar skillnaderna varken mellan regioner eller inom dem, är det ytterst angeläget att forskning som har sin utgångspunkt i glesbygdens särskilda förhållanden garanteras särskilda medel. Inom CERUM kommer glesbygdsfrågorna att urskiljas i ett särskilt forskningsprogram som i hög grad ansluter till de frågeställningar som framför allt högskolan i arbetar med. Inom planeras också en regional med i huvudsak tillämpad inriktning på FoU-verksamheten. För att forskningen skall kunna intensifieras och vidareutvecklas inom detta mycket angelägna område, är det av stor vikt att CERUM och högskolan i tillförs särskilda medel. Detta är också vad som framförts av glesbygdsdelegationen i dess senaste betänkande. Ekonomlinjen vid högskolan i I årets budgetproposition föreslås att ekonomlinjens basblock inrättas vid högskolan i . Utbildningsministern anser att det är nödvändigt att högskolans kompetens vidgas mot de tekniska och ekonomiska områdena, så att den kan bli ett stöd för bl. a. en undustriell utveckling i området. Vid högskolan finns kompetens inom det ekonomiska området, varför utbildningen med fördel kan vidgas inom detta område. Regeringens syn på behovet av en omstrukturering av utbildningsverksamheten vid högskolan i är mycket glädjande. Från länets sida har också framförts krav på just ekonomisk och teknisk utbildning. Vad gäller den ekonomiska utbildningen är det dock oundgängligen nödvändigt att den begränsas till enbart ekonomlinjens basblock utan att hela ekonomlinjen inrättas vid högskolan. Ur länets synpunkt är ekonomutbildningen viktig i flera avseenden. För det första kan ekonomer utbildas på hemmaplan, vilket ökar chanserna till att flera nyexaminerade ekonomer stannar kvar i länet och startar egna företag. Detta är en generell erfarenhet från orter med ekonomutbildning. Vidare bör förekomsten av en ekonomutbildning i kunna bidra till en kompetenshöjning bland jämtländska företagare. Genom att inrikta utbildningen mot småföretagare och arbeta med exempelvis referensföretag under utbildningen, kan företagarna få hjälp med utveckling av sådant som strategisk planering, marknadsföring, ekonomistyrning, kalkylering, produktutveckling etc. Med en ekonomutbildning vid högskolan ökar antalet lärare med företagsekonomisk kompetens, vilket blir en tillgång för länets företagare genom det utrednings-, forsknings- och utvecklingsarbete som kommer att utvecklas mot skilda näringslivsområden. Vidare kommer seminarieoch annan utbildningsverksamhet att utvecklas som ett bra komplement till bl. a. utvecklingsfondens verksamhet. Det är dock synnerligen angeläget att hela ekonomlinjen inrättas i och inte bara basblocket . Motiven är bl. a. följande: Genom inrättande av hela ekonomlinjen vid högskolan i öppnas en möjlighet att få en ekonomexamen på hemmaplan för de Jämtlandsungdomar som annars måste flytta till andra delar av landet för att utbilda sig. Genom att erbjuda hela ekonomutbildningen i ökar chanserna att några elever efter utbildningen stannar kvar i länet och etablerar sig som egna företagare, vilket ur länets synpunkt är mycket önskvärt. Enbart ekonomlinjens basblock ger inte denna förutsättning. Med hänsyn till det stora utbud av nyutexaminerade ekonomer som kommer att finnas på arbetsmarknaden blir de ekonomer som har fullständig utbildning mest attraktiva ur arbetsgivarens synpunkt. rekryterar av sina elever från andra län än . Hemmamarknaden är förhållandevis liten och minskar alltmer framöver. Högskolan är således i hög grad beroende av riksrekrytering för sina utbildningslinjer. Om enbart basblocket finns i blir det mycket svårt att rekrytera elever från andra delar av landet eftersom ekonomutbildningen också finns vid de flesta andra högskoleenheter i landet. Det är svårt att tänka sig att någon från en annan del av landet skulle välja , för att utbildning återigen få flytta för att slutföra utbildningen på annan ort. Med hänsyn till den geografiska faktorn gäller inte här motsvarande förutsättningar för basblockslokalisering som för högskolor och universitet i mellersta och . Med hänsyn till utvecklingsbehovet inom jämtländskt näringsliv är det viktigt att notera att eleverna kan bli riktigt intressanta för företagarna först i slutet av en fullständig ekonomutbildning. räcker inte för att examensoch andra elevarbeten skall kunna bli tillräckligt kvalificerade. Det är synnerligen angeläget att lärarna vid högskolan i får använda och utveckla sin kompetens på högre nivåer i undervisningen, vilket en tvåårig utbildning inte medger. Sker inte detta finns risk för att den ämnesmässiga kompetensen tunnas ut , vilket inte kan accepteras. Försvarets förvaltningsskola finns nu etablerad i och en intressant och omfattande samverkan mellan förvaltningsskolan och högskolan har redan inletts. Redan fr. o. m. 1985/86 kommer högskolan att svara för genomförandet av en ekonomiadministrativ kurs som en inledning till förvaltningsskolans tvååriga högre intendentkurs. I den kursen, som innefattar ämnena företagsekonomi, nationalekonomi och juridik, har företagsekonomin det största utrymmet. Högskolan kommer också på uppdrags basis att svara för ytterligare högre ekonomiutbildning för olika chefsnivåer inom försvaret som en del av det framtida samarbetet med förvaltningsskolan. För att denna samverkan skall utvecklas positivt och innehålla nödvändiga kvaliteter krävs en viss resursbas och kompetensbas vid högskolan. En fullständig ekonomutbildning vid högskolan skulle bättre motsvara detta krav än enbart basblocket. har omfattande kontakter och samarbete med högskolor i främst Sör- och Nordtröndelag i . Genom inrättandet av ekonomlinjen i kan detta samarbete utsträckas även till de ekonomiska institutionerna i , och även i . Vidare kan det Mittnordiska högskolesamarbetet ytterligare utvecklas eftersom alla högskoleenheter i Mittnordenbältet kommer att ha ekonomutbildning. Den bästa garantin för detta är dock för del att högskolan har hela ekonomlinjen. I årets budgetproposition föreslås en neddragning av sociala linjen i med 30 nybörjarplatser. Eftersom sociala linjen i likhet med ekonomlinjen omfattar 140 poäng kan en finansiering av hela ekonomlinjen i anses vara säkerställd. Några ytterligare medel för att inrätta även fördjupningsdelen av ekonomlinjen erfordras således inte! Sammanfattningsvis anser vi således att bör besluta om att inrätta hela ekonomlinjen om 140 poäng vid högskolan i fr. o. m. 1985/86. Som ett led i omstruktureringen av verksamheten vid högskolan i talar utbildningsministern om behovet av att inrätta teknisk utbildning. Det utvecklingsarbete avseende teknikspridning, som i bedriver i samverkan med bl. a. högskolan och för vilket regeringen anvisat särskilda medel, är av stort intresse när det gäller att skapa förutsättningar för en önskvärd ytterligare vidgning av utbildningsutbudet där. (BP 1985, bilaga 10, s. Arméns tekniska skola har påbörjat sin verksamhet i . Skolan disponerar över mycket kvalificerad utrustning inom vissa teknikområden samt hög kompetens på lärarsidan. I finns också Förenade fabriksverken (FFV) med en tyngdpunkt i verksamheten mot underhållsteknik, där FFV besitter betydande kompetens. har med stöd av i högskoleregion påbörjat ett utvecklingsarbete tillsammans med ATS och FFV som syftar till förslag om en tvåårig teknisk högskoleutbildning i underhållsteknik. Genom denna samverkan finns synnerligen goda förutsättningar att påbörja en kvalificerad teknisk högskoleutbildning med start under förutsättning att statsmakterna inrättar en sådan utbildningslinje och ställer resurser till förfogande. Kostnaderna för utbildningen kan också nedbringas ge nom tillvaratagande av de tillgängliga resurserna vid de nämnda enheterna. Med hänvisning till utbildningsministerns uttalande i denna fråga bör redan nu som sin mening ge regeringen till känna vad som ovan anförts. Allmän utbildningslinje för hotell, restaurang och turism /79 finns vid högskolan i en tvåårig lokal linje för turism och rekreation. Inom linjen utbildas ekonomisk och administrativ personal för turistföretag och för myndigheter och organisationer som arbetar med turism. Intresset för utbildningen har varit stadigt växande alltsedan starten. Totala antalet ansökningar var inför innevarande verksamhetsår 3 598, varav 642 sökte utbildningen i första hand. Linjen är i hög grad riksrekryterande, och arbetsmarknaden för examinerade elever är mycket god. efter starten påbörjades ett lokalt utvecklingsarbete som syftade till en utbyggnad av linjen till 120 poäng. Kontakter med näringslivet påvisade ett behov av fördjupade kunskaper främst inom områdena ekonomi, marknadsföring och personalledning. Det lokala utvecklingsarbetet avbröts, då UHÄ på regeringens uppdrag tillsatte en särskild utredning (RESTgruppen) som skulle framlägga förslag om en ny högskoleutbildning för bl. a. hotell, restaurang och turism. REST-gruppen redovisade ett förslag till sådan utbildning , vilket bl. a. innefattade ett förslag till en allmän utbildningslinje mot detta område bl. a. vid högskolan i . UHÄ har dock ännu inte avgivit sitt förslag till regeringen, vilket vi anser vara otillfredsställande. Mot bakgrund av det behov av omstrukturering och förstärkning av verksamheten vid högskolan i som bl. a. framförs av utbildningsministern i årets budgetproposition, är det synnerligen angeläget att den nuvarande lokala linjen för turism omvandlas till en allmän utbildningslinje för hotell, restaurang och turism om minst 120 poäng och med minst 60 nybörjarplatser fr. o. m. 1985/86. Ökade anslag till systemvetenskapliga linjen Systemvetenskaplig linje, som finns inrättad vid 10 högskolor i landet, är en utbildning inom AES-sektorn. Därmed är den en s. k. lågbudgetutbildning, vilket är synnerligen anmärkningsvärt med hänsyn till utbildningens resursbehov. Årsstudieplatskostnaden är ca . Därmed ligger kostnaden strax över de icke laborativa utbildningarna inom AES-sektorn. Detta innebär bl. a. att de laborativa utbildningsmomenten hålls på en tämligen låg nivå. Som jämförelse kan nämnas att inom den tekniska fysiklinjens datateknikinriktning och inom datatekniklinjen ligger årsstudieplatskostnaden på . tillfrågades 295 examinerade systemvetare i en enkät i UHÄ:s regi om sina arbetsuppgifter. Av de 215 som besvarade enkäten arbe tade i stort sett samtliga med någon form av applikationsprogrammering av ekonomiska och administrativa ADB-system. De tidigast examinerade hade börjat få projektledaransvar. Nära nog samtliga fick börja sin anställning med att utbilda sig. På en fråga om vad de saknade i sin utbildning svarade man att det vore önskvärt med framför allt kurser i ADB, ekonomi och projektledning. Av de tillfrågade kom hälften från teknisk eller naturvetenskaplig gymnasieskola medan den andra hälften hade ekonomisk eller samhällsvetenskaplig gymnasial bakgrund. av dem som studerar på systemvetenskaplig linje är kvinnor. av dem som började utbildningen /84 är kvinnor. I absoluta tal är antalet kvinnliga studerande på systemvetenskaplig linje ca 350 (1983/84), medan antalet kvinnor på teknisk/naturvetenskaplig sektor utgörs av knappt ett hundratal. Kvinnliga studerande, som är intresserade av datautbildning, föredrar uppenbarligen systemvetenskaplig linje. Dataområdet utvecklas mycket snabbt. Konsekvensen av detta blir bl. a. att ADB med inriktning mot ekonomi och administration ökar i ämnesomfattning. De datorstödda ekonomiska och administrativa systemen har ändrat karaktär. Krav på programvara och hela programsystem har börjat att ställas på ett mer kvalificerat sätt. Små s. k. persondatorsystem med förhållandevis avancerad programvara har tillförts marknaden. Nya avnämarkategorier tillkommer ständigt. Inte minst gäller detta avnämare av ekonomiska och administrativa system. Det är mot bakgrund av samhällets och avnämarnas krav på kvalificerad utbildning svårt att tillgodose detta med nuvarande resurstilldelning. Dels borde ett fjärde år tillföras systemvetenskaplig linje, dels borde årsstudieplatskostnaden höjas avsevärt. Med hänsyn till den betydelse som även statsmakterna tillmäter det systemvetenskapliga området borde detta också resultera i ett resurstillskott i dessa avseenden. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om allmänna utbildningspolitiska insatser i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om årlig ökning av anslaget för kontaktverksamhet m. m. vid de nya högskolorna,, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om medel till forskningsanknytning vid de mindre högskolorna, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om avsättning av medel för att säkerställa den framtida glesbygdsforskningen, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om inrättande av ekonomlinjens fördjupningsdel vid högskolan i , 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om omvandlingen av den lokala linjen för turism och rekreation vid högskolan i till en allmän utbildningslinje om minst 120 poäng, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en förlängning av systemvetenskaplig linje samt en uppräkning av linjens årsstudieplatskostnad, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande kvalificerad teknisk högskoleutbildning. () () () . ÅSLING (c)