ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G8022074 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. Debatten runt gruvbrytningen i har främst handlat om torrläggningen av . Ett minst lika allvarligt problem gäller de gamla avfallshögar (varphögar) som finns runt omgivningarna av brytningsområden. Från dessa varphögar pågår en kontinuerlig urlakning av metaller. Metaller som utgör ett allvarligt miljöproblem när de hamnar i grundvattnen, sjöar eller vattendrag. Det kan med stor säkerhet befaras att vattnen och sjösystemen kring är på väg att förstöras som ett resultat av denna urlakning. Vpk har tidigare i riksdagsmotioner (bl. 1983/84:1032) påpekat att det inom gruvnäringen finns en metod som skulle kunna komma till användning i detta sammanhang. Metoden som går under beteckningen bioteknik inom gruvnäringen (bakteriell sulfidmalmlakning), och som finns beskriven i ovan nämnda motion, syftar i detta sammanhang till att ta till vara de ekonomiskt viktiga metaller som finns i dessa varphögar. Ovan nämnda motion fick en välvillig behandling i näringsutskottet (betänkande 1983/84:28) som skriver så här i avsnittet som berör det här belysta problemet: Utskottet ser positivt på att fortsatta ansträngningar görs för att utveckla och anpassa biotekniken till de särskilda förhållanden som gäller i med avseende på bl. a. klimat, bergmaterial och miljökrav. Som utskottet anförde vid sin tidigare behandling av frågan bör det ankomma på STU och andra forskningsstödjande organ att bedöma på vad sätt och i vilken omfattning denna teknikutveckling bör stödjas. Detta gäller biotekniken som hjälpmedel såväl för kommersiell utvinning av metaller som för hantering av miljöproblem kring gruvorna. Vi menar att denna skrivning av utskottet anknyter mycket väl till den aktuella problemställningen i , och vi anser att bör fatta beslut som innebär att intentionerna i utskottets skrivning kommer till praktiskt uttryck. Det innebär att ett väl utarbetat forskningsprogram upprättas. Det skulle för det första resultera i att kunskap i vårt land byggs upp om hur utvinning från avfallshögar skall kunna komma till stånd. För det andra skulle en utvinning av metaller med visst ekonomiskt utbyte ske. För det tredje skulle de negativa miljöeffekterna i Garpenbergsområdet undvikas. Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen hemställer om initiativ för att i Garpen 1* 1984/85. berg använda biotekniken för att åtgärda miljöproblemen med varphögar enligt vad i motionen anförs. (vpk) (vpk) PER (vpk) (vpk)
mot · G8022075 · 1985-01-24 00:00:00 — I regeringens proposition 1984/85:100 bil. 14 betonas att regeringens industripolitik syftar till en serie åtgärder i industrin för att främja tillväxt och förnyelse i synnerhet bland småföretagen. I detta sammanhang måste betonas vikten av att långsiktigt följa och utvärdera effekterna av den förda småföretagspolitiken. Den långsiktiga kunskapsutvecklingen är en viktig del inte bara när det gäller att följa effekterna av föreslagna statliga insatser utan även när det gäller att diskutera och föreslå nya. , högskolan i , inrättades av industridepartementet . Vid Centrum sker en sådan långsiktig uppbyggnad av kunskaper inom småföretagsområdet. Kunskapsuppbyggnaden sker bl. a. inom följande områden: o möjligheter att studera regional utveckling med hjälp av småföretag. Forskarna har sålunda engagerat sig i ett tiotal kommunprojekt. Uppdragsgivare är kommuner, utvecklingsfonder, länsstyrelse m. ; o möjligheter att stimulera företagens export. Här genomför forskare projekt bl. a. på uppdrag av industridepartementet (i samarbete med och berörda ); o utveckla metoder för att främja överföringen av teknologi till småföretagare. Uppdragsgivare är småföretag, kommuner, utvecklingsfonder och fackliga organisationer. En förutsättning för att en långsiktig kunskapsuppbyggnad skall vara möjlig är att forskarna själva arbetar med och följer konkreta utvecklingsprojekt. Initiativ till dessa utvecklingsprojekt tas ofta av kommuner, länsstyrelse och fackliga organisationer m.fl. Vid Centrum finns även forskare med teoretisk/praktisk kompetens inom de områden som preciserats ovan. Centrum erhöll 1,35 milj. kr. för sin verksamhet 1982/83, 1983/84 (se regleringsbrev från industridepartementet för bå 82/83, anslag B 20). Verksamheten vid under en inledande tvåårig försöksperiod finansierats bl. a. med ett särskilt anslag på statsbudgeten. anvisade för ändamålet ett engångsbelopp av . avsett för /83 och . för /84. Det förutsattes att en eventuellt fortsatt verksamhet efter försöksperiodens slut skulle komma att finansieras med medel inom ramen för de samlade forskningsresurserna. För att säkerställa den fortsatta verksamheten med kunskapsutveckling på småföretagsområdet bör en statlig grundfinansiering. För /85 behövs ett bidrag av . I enlighet med vad som förutsattes bör medel ställas till förfogande inom ramen för anslaget . Styrelsen för reknisk utveckling: Teknisk forskning och utveckling, delprogrammet 1 C. Industriservice. bör göra ett uttalande av denna innebörd. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att medel skall ställas till förfogande för anslaget . Styrelsen för teknisk utveckling: Teknisk forskning och utveckling. . HÖGMARK (m)
mot · G8022076 · 1985-01-25 00:00:00 — och satsning på vindkraft i I har drivits ett mycket ambitiöst och framgångsrikt statligt utvecklings- och försöksprogram för vindkraft. Till betydande del har utvecklingsarbetet skett vid Bowing KMW turbin AB genom tillverkningen av vindkraftsprototypen på , . Det har vid nämnda företag byggts upp en mycket kvalificerad kompetens på vindkraftsområdet, och även den industriella kapaciteten är av stort värde. En förutsättning för att dessa värdetillgångar inte skall gå förlorade är en fortsatt satsning på stora vindkraftsaggregat. De positiva resultat som erhållits vid bl. a. provdriften på tyder på att vindkraften kommer att vara konkurrenskraftig gentemot t. ex. framtida kolkondens. På kommer det därför med stor sannolikhet att bli intressant med betydande satsning på vindkraft. För att detta skall vara möjligt och för att skall bibehålla sin internationella framskjutna position då det gäller stora vindkraftverk - som kan få avgörande betydelse på exportmarknaden - måste ytterligare något stort vindkraftverk utvecklas. Ytterligare ett stort vindkraftverk beräknas ge 82 årsarbete, varav en betydande del i . Det finns ett långsiktigt intresse för fortsatt vindkraftssatsning, som bör omfattas av såväl staten som kraftbolagen och berörd industri. Det måste vara en statlig uppgift att samordna dessa intressen så att nödvändiga satsningar kommer till stånd. Detta bör ske även om det kräver att ytterligare medel skjuts till från t. ex. oljeersättningsfonden för att täcka en del av utvecklingskostnaderna. Även kraftbolagen bör i högre grad påverkas till att göra vissa förtida investeringar i vindkraft. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar att hos regeringen begära de initiativ och åtgärder som krävs för en fortsatt satsning på vindkraft enligt de riktlinjer som redovisas i motionen.
mot · G8022077 · 1985-01-25 00:00:00 — Viss uppgiftsskyldighet för försäkringsinspektionen Arbetstagare omfattas numera i regel av flera försäkringar såsom tjänstegrupplivförsäkring, lagstadgad arbetsskadeförsäkring och kanske av medlemsförsäkring i fackförbund. Sådana försäkringar har ofta tecknats kollektivt. Arbetstagare har kanske inte ens kännedom om vilka försäkringar han/hon har. Även make/maka omfattas i vissa fall av sådana försäkringar. har också tecknat grupplivförsäkring för sina medlemmar. Försäkringen gäller i vissa fall även för lantbrukare, som inte är anslutna till organisationen. har det framkommit att förmånstagare till försäkringar inte alltid känner till vilka försäkringar den avlidne omfattas av. Mestadels uppmärksammar arbetsgivare, arbetskamrater och fackföreningar efterlevande på att det finns försäkringar. Risken att förmånstagare inte får kännedom om vilken/vilka försäkringar som gäller, tycks vara störst om den bortgångne avlidit hastigt, kanske arbetat i ett mindre företag, där arbetsgivaren växlat, eller om den avlidne bytt anställning ofta. Vad försäkringsbolagen beträffar, har dessa inte någon förteckning över de försäkringstagare som omfattas av kollektivt tecknade försäkringar. Som en följd av de här omständigheterna föekommer det att försäkringsersättningar inte tas ut och att pengarna således fryser inne. Dessa förhållanden känns otillfredsställande. Det bör i första hand ankomma på försäkringsbolagen, fackföreningarna och arbetsgivarna att informera om vilka försäkringar de anställda omfattas av. En sådan information bör helst ske kontinuerligt. På bör det utredas vad som kan göras för att förhindra att försäkringsersättningar fryser inne. De efterlevande har ju enligt lag rätt att få ut pengarna. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar hos regeringen begära att försäkringsinspektionen får i uppdrag tillse att förmånstagare till försäkring alltid underrättas. () ()
mot · G8022079 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. Särskild utbildning för kooperativt företagande Kooperativa eller personalägda företag är inte något nytt i eller något för unikt. De första försöken gjordes . , , har intresset och idéerna om personalägda företag fått en pånyttfödelse. Anledningarna till detta är flera. En orsak är människornas intresse för att kunna bestämma om sig själva. Denna önskan är särskilt uttalad hos unga människor. Detta är ett led i framväxten av en allt starkare känsla för medbestämmande och demokrati. En annan anledning till det ökande intresset, framför allt bland ungdomar, för kooperativt företagande har säkert att göra med den ekonomiska utvecklingen, dvs. svårigheten för nytillträdande på arbetsmarknaden att finna arbeten och arbete som har sådant värde att individens förväntningar uppfylls. Under alla omständigheter är intresset starkt växande för att etablera kooperativa företag. Antalet personalägda företag inom tillverkningsindustrin är dock fortfarande relativt begränsat. finns inom servicenäringarna, vilket torde ha att göra med att det är lättare att nyetablera sådan verksamhet än industri, bl. a. beroende på att kapitalbehovet är mindre inom serviceföretagen. Trots detta visar en undersökning, gjord av högskolan i , att det fanns drygt 3 800 personer anställda i personalägda industriföretag. måste för att överleva konkurrera med andra företag i andra företagsformer i den typ av marknadsekonomi som har. Man kan säga att de yttre betingelserna för kooperativa företag och företag inom andra företagsformer är desamma. Däremot ställer det kooperativt ägda företaget andra villkor när det gäller samarbete, formell och informell organisation. Frågor som är särskilda för de personalägda företagen är bl. a. val av företagsform, in- och utträde av delägare och former för demokratiskt inflytande över skötseln av företaget. Eftersom antalet kooperativa företag är relativt litet, om man bortser från de konsumentkooperativt ägda företagen och jordbrukskooperationens företag, är förebilderna och kunskaperna ofta begränsade hos dem som vill starta sådana företag. Därför behövs särskild kunskapsöverföring i dessa frågor. Inom utvecklingsfondsystemet bedrivs runt om i landet en betydande utbildning på nyetableringsområdet. Av tradition är denna främst inriktad på andra företagsformer än kooperativt företagande. En orsak till detta kan vara att antalet industriföretag som är personalägda är relativt litet. Enligt vår mening är det lämpligt att fonderna i ökad omfattning kan fylla det behov av kunskapsöverföring som finns på detta område. Utvecklingsfondernas utbildningsenheter passar väl för detta. Dessa svarar f. n. för merparten av utbildningar inom nyetableringsområdet. Totalt finns sex utbildningsregioner med tillhörande utbildningsenheter. Inom dessa enheter bör omprioritering av resurser ske, så att utbildning kan genomföras i varje län för kooperativt nyföretagande. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående utbildning för kooperativt nyföretagande inom utvecklingsfondernas enheter. () () () () ()
mot · G8022080 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:2080 m. fl. Ett industriellt utvecklingsprojekt för omvandling av skogsavfall och torv I 40016 finns följande sammanfattning av rapportens huvudinnehåll. Där sägs bl. är en av de rikligast förekommande naturliga råvaruresurserna i - totalt 5,4 milj. ha med ett torvtäcke mäktigare än , varav 0,58 milj. ha bedöms vara lämplig för torvbrytning i relativt stor skala (1982). är ett huvudsakligen organiskt komplext sammansatt material av ämnen med hög molekylvikt. Huvudfraktionerna utgörs av lignin, humussyror, hemicellulosa, cellulosa och bitumen, samt i naturligt tillstånd vatten. Bland många intressanta användningsområden kan nämnas utvinning av: vax, kolhydrater för fermentation av etanol, proteiner genom jäsning, läkemedel, torvkoks, torvolja, aktivt kol m.m. Möjligheterna att direkt utnyttja eller konvertera olika ämnen från torv till värdefulla kemikalier och tekniska produkter är mycket fascinerande. Det är troligt att en ekonomisk optimering av torvanvändningen innebär att i samma anläggning utvinns, mht torvtäktens kvalitet, en lämplig produktmix. Detta bör även kunna innebära att utvinning av en eller flera kemiska produkter kombineras med energiutvinning i olika former - t. ex. koks eller direktförbränning. Man kan alltså konstatera att torven både volymmässigt och till sitt innehåll skulle kunna utgöra en mycket stor resurs för framtida biotekniska och kemisk-tekniska utvecklingsprojekt. I ett sådant utvecklingsarbete borde man först inrikta sig på ett gemensamt forsknings- och utvecklingsarbete där en del utgjorde skogsavfall - energiskog. Utomordentligt stora nationalekonomiska vinster kunde uppstå genom de möjligheter som detta utvecklingsarbete kan öppna. Dessutom skulle detta tveklöst minska vår sårbarhet på bl. a. kraftfoderproduktionens, drivmedlens och en rad andra områden. Kopplar man till denna bio-produktion ett kemiskt-mekaniskt steg kunde utvecklingen drivas vidare för att få fram specifika kemikalier, vilket t. ex. skulle kunna skapa ett gott underlag för en läkemedelsindustri. Biotekniken är i sig en energisnål produktionsform. Det här skisserade utvecklingsprojektet skulle kräva små energiinsatser men inom sig rymma en oerhörd utvecklingspotential. har bedrivit torvbrytning på Saltmyren i . Dessutom har rätt länge bedrivit omfattande träddelsawerkningar. Råmaterial för denna utvecklingssatsning finns redan i den nuvarande produktionen. ASSI:s torvbrytningskoncession på Saltmyren omfattar Det totala tillståndet på samma myr omfattar 5 frästorv. uttagen torv utgör frästorv. har dessutom undersökningskoncession på ytterligare torvmark. Täkttillståndet och brytningskoncessionen innebär också skyldighet för torvexploatören att när uttagen upphör göra återställningsarbeten som kan godkännas efter samråd med . Med hänvisning till det framförda föreslås att hos regeringen hemställer om åtgärder för ett industriellt utvecklingsprojekt där torv används som råvara, i enlighet med vad som anförs i motionen, och att därvid relevant forskning avseende nyttjandemöjligheter och miljöeffekter ingår i projektet. PER (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G8022081 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. Insatser för att främja export av svenska trähus, m. m. Byggandet i fortsätter att minska. Den svenska byggnadsindustrin och trähusindustrins marknader och volymer krymper alltmer. Vid tidigare naturkatastrofer i utlandet har ofta ett mycket stort antal bostäder förstörts. Svensk träindustri har som regel inte kunnat sälja efterfrågade byggnader vid sådana tillfällen. Sannolikt har det funnits flera skäl: Någon lämplig husmodell förberedd för omedelbar produktion har inte varit framtagen och utgjort underlag för offertgivning. Det har inte funnits någon förberedd samordning inom husproducenternas led som kunnat samordna tillräckliga resurser för att kunna offerera och leverera tillräckliga mängder inom rimlig tid. Det kan bero på exportkrediter etc. Det ter sig mycket otillfredsställande att en så viktig sektor som byggnads- och träindustrin inte har getts möjligheter att på allvar hävda sig inom denna sektor. Samma sakförhållanden torde gälla om trähusindustrins möjligheter på exportmarknaden rent allmänt. Det har inte gjorts tillräckligt för att samordna, ge säljstöd osv. Det finns uppenbara risker att vid ytterligare nedläggningar god industriell kompetens försvinner. Detta drabbar de områden av vårt land där följderna blir särskilt svåra och leder till ökande arbetslöshet. Mot bakgrund av det ovan anförda föreslås att hos regeringen hemställer om åtgärder för att utveckla den svenska trähus- och byggnadsindustrin särskilt på exportmarknaden. PER (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G8022082 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:2082 Internationell marknadsföring av arbetarskyddsstyrelsens kunnande på arbetsmiljöområdet Arbetarskyddsstyrelsen är en central myndighet för arbetarskydds- och arbetstidsfrågor och chefsmyndighet för yrkesinspektionen. Styrelsen är vidare landets centrala forsknings- och utbildningsinstitution inom det arbetsmedicinska området. som utövar tillsyn över efterlevnaden av arbetsmiljö- och arbetstidslagstiftningen m. m. samt produktkontrollagstiftningen är uppdelad på 19 distrikt. I varje distrikt finns en yrkesinspektionsnämnd med bl. a. representanter för parterna på arbetsmarknaden. Arbetarskyddsstyrelsen har samlat på sig en betydande kunskap och kompetens på arbetsmiljöområdet. En annan sida av arbetarskyddsstyrelsens verksamhet som är värd att notera är den mycket intensifierade produktionen av föreskrifter som naturligtvis kräver sin speciella teknik, som också leder till en mer teknisk hantering av de informationsinsatser som är nödvändiga för att kunna få ut kunskaperna till en bred användarkrets. Eftersom vi i i förhållande till många andra industriländer har kommit mycket långt på arbetsmiljöområdet måste man kunna utgå ifrån att många av de erfarenheter som vunnits vad gäller teknik, kontroll och organisation är kunskaper som skulle kunna tillhandahållas på en internationell marknad. Med åberopande av det ovan anförda hemställs att hos regeringen begär utredning rörande möjligheterna till en internationell kommersialisering av svenska erfarenheter på arbetsmiljöområdet. minab/gotab 1985 79826
mot · G8022083 · 1985-01-24 00:00:00 — m. fl. Stålindustrins försörjning med stålskrot I motionerna 1982/83:624 (s) samt 1983/84:859 (s) har påpekats den stora betydelse för stålindustrin som den långsiktiga försörjningen med råvara har. Vi har påtalat den radikala förändring i försörjningsläget som inträtt i , då nu samtliga verk är skrotbaserade utom . Det brukar nämnas att skrotkrisen inte enbart drabbar utan den måste ses i internationellt perspektiv. I de flesta länder ökar nämligen skrotet i betydelse. Det är för oss en klen tröst vad som sker internationellt, då just vi har en hög elektrostålandel i handelsstålet och en väl utbyggd specialstålsindustri. Än en gång kan också påtalas minskningen av fallande skrot i bl. a. genom strukturomvandlingen i varvsindustrin. I näringsutskottets betänkande 1983/84:35 ägnas ett längre avsnitt åt metallurgi och insatsvaror. Där heter det bl. a.: Det är självfallet viktigt att råvaruförsörjningen kan tryggas för svensk metallurgisk industri på ett sådant sätt att denna industri fortsättningsvis kan drivas på ett konkurrenskraftigt sätt. Vidare nämns att ett nytt avtal träffats mellan stålverken om fördelningen av köpskrot. Den uppgörelsen har träffats diskussioner och lär fördela skrotet ungefär som förut. Vad beträffar utveckling och produktion av alternativa järnråvaror, som utskottet också hänvisar till, har man i tankarna bl. a. de nya ELRED- resp. plasmasmeltprocesserna. Sannolikt kommer det att ta rundlig tid innan dessa metoder kan ge något tillskott av betydelse till försörjningen av järnråvaror. Om utvecklingen under det sistförflutna året kan nämnas att importen av stålskrot steg till . Importbehovet väntas överstiga . Den stora importandelen är oroande i flera avseenden, bl. a. i fråga om tillgängligt tonnage och andra transportfaktorer. Stålverken är ju beroende av jämn tillförsel under alla årstider. Skrotpriset har även stigit kraftigt både internationellt och i . I vårt land har det i hög grad pressat stålverkens lönsamhet. För övriga verk spelar också behov av stålskrot en icke obetydlig roll. Vad som kan påverka behovsutvecklingen vid verken som ägs av detta företag är användandet av malm. Vi ser med stor oro på den utveckling som pågår och menar att följderna kan få stora konsekvenser för stålindustrin i . 1 1984/85.3 sami. Med stöd av det anförda hemställer vi att hos regeringen begär en utredning om landets långsiktiga försörjning av stålskrot. BO () ()
mot · G8022084 · 1985-01-24 00:00:00 — Inrättande av ytterligare en tjänst sorn sameslojdskonsulent Sameslöjden och dess utövande är av största betydelse både för sysselsättningen bland samerna och för bevarande och levandegörande av de samiska slöjdtraditionerna, vilka är så betydelsefulla inslag i den samiska kulturen. Endast två sameslöjdskonsulenter finns. Dessa båda skall bedriva informations-, utbildnings- och rådgivningsverksamhet såväl inom det traditionella samiska bosättningsområdet från kommun i söder till i norr som på vissa orter utanför detta område där ett flertal samer bor. På grund av att det endast finns två tjänster för en geografiskt så spridd verksamhet måste båda befattningshavarna syssla med såväl hård som mjuk slöjd (i huvudsak manlig resp. kvinnlig slöjd). Utredningen om hemslöjden föreslog i sitt betänkande SOU 1979:77 att det borde inrättas en tredje tjänst som sameslojdskonsulent lämpligen från . , som är huvudman för verksamheten, har hemställt om att utredningens förslag skulle genomföras. Men trots utredningens förslag och framställningarna och trots att äskat medel för denna tjänst har den ännu inte inrättats. I årets budgetproposition, bilaga 14, B 5, föreslås inte heller att medel anvisas för denna tjänst. Det finns enligt min uppfattning mycket starka skäl för att inrätta denna tredje konsulenttjänst. Av sysselsättningsskäl är det viktigt att sameslöjden får en större omfattning. Den ger sysselsättning främst i glesbygden där det i de flesta fall är mycket svårt att ordna lämplig och varaktig sysselsättning. Som utredningen framhöll är särskilda sameslöjdskonsulenter ett av de mest betydelsefulla instrumenten för att stödja bevarandet och utvecklandet av den samiska slöjden med dess särprägel och nära samband med samisk kultur och näringsutövning i övrigt. Andra starka skäl för att antalet konsulenter bör ökas från två till tre är att det därigenom skulle bli möjligt för dem att främst ägna sig åt hård resp. mjuk slöjd, eller att få rimligare geografiska verksamhetsområden. En utökning av konsulentverksamheten skulle även göra det möjligt att ge ekonomisk rådgivning till slöjdare och slöjdföretag. Sammantaget finns det alltså trots det samhällsekonomiska läget, men just med hänsyn till undersysselsättningen, starka skäl att fr.o.m. kommande budgetår anslå medel för en tredje samekonsulenttjänst. 1 * 1984/85.3 sami. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att utöver det av regeringen föreslagna beloppet för främjande av hemslöjden för /86 anvisa medel för en tredje sameslöjdskonsulent.