mot · G8022223 · 1985-01-24 00:00:00 — 1984/85 2223-2231 De nordligaste distrikten inom SVT (), Norrlandsdistrikten, producerar radio- och TV-reform av de svenska TV-programmen. Reformarbetet har lett till att TV-anläggningarna i , och moderniserats och fått betydligt högre kapacitet än tidigare på lokal- och tekniksidan. Pågående rationaliseringsarbete inom SVT minskar personalstyrkan något medan produktionen hålls intakt vid sammanlagt allmänt-TV och därutöver nyhets- och sportservice för rikskanalerna och nyhetsverksamhet för regional-TV. Målet för reformarbetet i distrikten är enligt riksdagsbeslutet att av den inhemska produktionen skall skapas utanför . Ännu återstår för SVT att fördela till de 10 distrikten för att 40-procentsmålet skall nås. /85 tillkommer sålunda av de svenska TV-programmen i , i och 10 i , görs i Norrlandsdistrikten och 10 i övriga landet utanför de tre storstadsområdena. omfattar av befolkningen och över hälften av landets areal. En landsdel med dessa avstånd och med en spridd befolkning måste då det gäller informations- och kulturresurser ha andra behov och svårigheter än mera tätbefolkade landsändar. Ambitionen i den framtida medieutvecklingen måste därför rimligen vara att av den inhemska programproduktionen skall ske i de tre nordliga distrikten. Steg på vägen har SVT möjligheter att ta inom nuvarande avtalsperiod genom att fördela de 45,5 ofördelade timmarna i huvudsak till Norrlandsdistrikten. Denna förstärkning vore dock inte tillräcklig. 1 en nära framtid måste målet att decentralisera den svenska TV-produktionen höjas från nuvarande 40-procentsnivå till 50-procentsnivån. Av denna 10-procentiga ökning bör alltså eller mer läggas i Norrlandsdistrikten. Den ekonomiska situationen gör allt reformarbete besvärligt. Men genom att goda basresurser finns i de befintliga TV-husen i norr borde en produktionsökning kunna ske med förhållandevis små kompletterande tekniska investeringar. Erforderlig personalökning kan dessutom från början ske enligt de rationellare kriterier som SVT nu arbetar för. Kostnaden för en fördubbling av programverksamheten i de tre norra distrikten måste naturligtvis analyseras noggrant. /85 omfattar de tre distriktens budgetar nära 55 miljoner och antalet anställda är 1 1984/85. när rationaliseringsarbetet genomförts 171. För insatser runt ytterligare två tredjedelar av nuvarande kostnader (35 40 miljoner) skulle rimligen en varaktig sysselsättningseffekt på uppemot 200 årsverken kunna åstadkommas. Detta sker genom anställning av fast personal, genom väsentligt ökade möjligheter för norrländska kulturarbetare, som författare, regissörer, skådespelare, sångare, scenografer, kostymörer m. fl., att få arbetsuppgifter och genom att norrländska privata videoföretag genom utläggning av produktionsuppdrag kan få sysselsättning. Det är av yttersta vikt att norrländsk kultur får större möjligheter till genomslagskraft i förhållande till landet i övrigt i olika programformer. Särskilt viktigt är utvecklingen av s. k. tung produktion, dvs. oftast manusbunden och gestaltad produktion av dramatisk karaktär. Dagens resurser tillåter endast årliga enstaka nedslag i dessa dyra programformer och koncentrationen av drama- och omfattande underhållningsproduktion Finns i , och . När SVT väljer att skildra den norrländska sågverksepokens framväxt så är det typiskt nog som svarar för huvuddelen av produktionen. Om de tre Norrlandsdistrikten skulle ha samverkat om produktionen skulle nästan all övrig verksamhet, vid sidan av nyheterna, fått stå stilla under ett verksamhetsår. Träpatronerna skulle ha slukat större delen av de tre distriktens programbudgetar så små är möjligheterna i att åstadkomma den tunga produktion som i sig skulle kunna vara ett mycket aktivt och stimulerande stöd till kulturarbetet i . En annan viktig aspekt på TV-produktionen i är den regionala verksamheten. 1 en framtida massmedievärld där konkurrensen om den svenska nationens sinnen kommer att ha många utländska inslag genom bl. a. satellittekniken är det också nödvändigt att planera för en regional TV-utveckling. De stora nyhetsområdena i norr behöver brytas ner på det sätt som förutsattes vid reformstarten , dvs. delning av Nordnytt och Mittnytt. Därutöver måste annan regional programverksamhet komma i gång. Även på det lokala och regionala planet måste finnas forum för den kulturella verksamhet och utveckling som grundar de nationella drag och särdrag som vi i vårt land, andra intressemotsättningar till trots, gemensamt strävar att slå vakt om. En försöksverksamhet, byggande på olika regionala förutsättningar, bör komma i gång. Tillkomsten av i betydde att bl. a. fick tandläkare och modern tandvård. Medie- och informationsområdet står inför en snabb omvandling och utveckling. På samma sätt som måste nu fler medieutbildningar övervägas i de norrländska högskoleorterna. Detta är en nödvändighet för att finna ett gott rekryteringsunderlag förTV-verksamhet och annan medieverksamhet i . Förutom ren journalistutbildning behövs också utbildning för att stödja en mera kulturellt inriktad medieutveckling och för att på informationssektorn i övrigt ta till vara de landvinningar inom datortekniken, som kan tillföra arbetstillfällen . Utbildningsministern har tillsatt en parlamentarisk beredning som skall delta i förberedelserna för en proposition om ett nytt avtal mellan staten och Radio-koncernens bolag. Med hänvisning till vad som anförts ovan hemställs* att uttalar sig för att beredningsgruppen prövar möjligheterna att 1. öka TV-produktionen i de tre nordligaste distrikten till av den inhemska allmän-TV-produktionen, 2. lägga inriktningen i ökningen på s. k. tung produktion, 3. fullfölja klyvningen av Nordnytt och Mittnytt, 4. utreda förutsättningarna för regional programverksamhet och att starta försöksverksamhet. * Se även motion 1984/85:2224. 1 * 1984/85. 3 sami Nr 2231