mot · G8022387 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. Handel med aktier bedrivs i på . Börsen kan närmast betraktas som en institution där den kapitalistiska spekulationen har sin högborg. Här spekuleras i det mervärde i produktionen som skapats av de arbetande. Men på börsen pågår en spekulation med aktier, som, enbart med anledningen av denna verksamhet, stiger i värde utan att för den skull motsvaras av ökad produktion eller ökat mervärdeskapande. De som framför allt gynnas av denna typ av verksamhet är de stora finanskapitalisterna. Börshandeln har förändrats. Den största förändringen utgörs av att de s. k. finansbolagen har ökat väsentligt och härigenom minskat industriföretagens andel som det samlade börsvärdets stora ökningar inte motsvaras av produktiva investeringar. Dessa ökningar har skapat nya stora förmögenheter, som emellertid inte i nämnvärd grad förmärkts i form av ökade skatteintäkter för samhället. Under rekordåren för börsaktiernas ökande värde, steg både omsättningen av aktierna och deras värde enormt. Aktieomsättningen kan bäst exemplifieras av att se hur ökningen blev under åren 1979 till 1984.1979 var omsättningen på börsen ca 1 900 milj. kr. medan den uppgick till ca 75 000 milj. kr. var omsättningen i stort sett lika med 1983. Värdet på börsen har också visat upp en liknande utveckling. Den största ökningen skedde då börsvärdet ökade från ca 100 000 milj. kr. till 236 000 milj. kr. har en svag sänkning skett. Börsvärdet var vid utgången av 1984 231 000 milj. kr., en sänkning med 5 000 milj. kr. En ytterst svag tillbakagång i relation till den stora uppgången . Beskattningsreglerna för aktier är förhållandevis milda. Vissa skärpningar har vidtagits . Dessa har dock inte varit tillräckliga, vilket också visas av det fortfarande höga värdet och omsättningen av aktier. Från gäller en omsättningsskatt på aktier med totalt . Denna typ av beskattning är ett gammalt vpk-krav som genomförts. Dock bör skattesatsen vara högre än . Även en viss skärpning av realisationsvinstbeskattningen av aktier har genomförts att gälla fr. o. m. 1984, men även i detta fall är skatten för mild. De stora vinster som framför allt uppvisats träffas inte av speciellt hög beskattning vid realiserandet om detta äger rum innehav. Då tas av reavinsten, vilken läggs till inkomsten för den skattskyldige, upp till beskattning. Detta medför att inte mer än en fjärdedel, , av den verkliga vinsten som mest går till skatt. blir skatten avsevärt lägre. kommunisterna föreslår i denna motion att omsättningsskatten höjs till . Detta skulle innebära en inkomstförstärkning för staten med ca vid oförändrad omsättning. Dessutom föreslås att reglerna för beräkning av reavinst på aktier skärps. Vpk föreslår att av reavinsten på aktier som innehafts skall tas upp till beskattning, mot nuvarande . Vid försäljning av aktier som innehafts finns dessutom en schablonregel som medger, om det är fördelaktigast för aktieägaren, att av försäljningsvärdet får tas upp som ingångsvärde vid beräkning av reavinsten. Denna regel medför i många fall att vinsten som inte träffas av beskattning blir väsentligt högre än om det verkliga ingångsvärdet inköpsvärdet - används vid beräkningen. Vpk föreslår att denna schablonregel slopas. Det möjliga merarbete som härigenom kan uppstå uppvägs mycket väl av att skatten träffar den verkliga reavinsten och inte en i många fall avsevärt lägre reavinst. Det finns även en aktiemarknad utanför den ordinarie börshandeln. Denna utgörs bl. a. av handel med s. k. . Här återfinns framför allt familjeföretag och andra företag som i många fall väntar på en introduktion på den ordinarie börslistan. I dessa fall är beräkningsgrunderna ännu liberalare än vad som gäller i andra fall. Dessa beräkningsgrunder utgår från substansvärdet i företaget och inte från det gällande börsvärdet, vilket är förhållandet för vanliga börsaktier. av företagens substans avses att motsvara den förmögenhet som skall tas upp till beskattning. Detta medför som regel att det redovisade förmögenhetsvärdet endast uppgår till en bråkdel av det verkliga värdet på dessa aktier. Härav blir aktier i många av dessa företag inte alls beskattade trots att börsvärdena uppgår till . Olika skattelättnader genomfördes för förmögenhets- och aktieinnehav under de borgerliga regeringarna. a. den ovan där av substansvärdet behöver tas upp till beskattning. Den förutvarande regeln innebär att papper som omsattes på kapitalmarknaden som regel upptogs till försäljningsvärdet. Motivet var att trygga småföretagens kapitalförsörjning. I detta avseende menar vpk att den tidigare regeln bör gälla, nämligen att det verkliga försäljningsvärdet - eller börsvärdet - läggs till grund vid förmögenhetsberäkningen. Även lättnader i reglerna vid utdelning av icke börsnoterade aktier genomdrevs under den borgerliga regeringstiden. Även dessa lättnader bör slopas liksom den tidigare införda s. k. Anell-lagen. Dessa ändringar gav ytterligare lättnader till grupper som redan hade stora möjligheter att styra sina inkomster för att bl. a. minska beskattningen av desamma. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförs om skärpt beskattning av aktier m. m., 2. att beslutar att hos regeringen begära förslag om höjning av omsättningsskatten på aktiehandel till totalt . (vpk) (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)