mot · G8022822 · 1985-01-25 00:00:00 — Per m. fl. I vår partimotion om utbildningspolitiken (motion 1984/85:2818) redovisas ett program för kunskap i skolan. Där redovisas även åtgärder syftande till att stärka möjligheterna att upprätthålla en högre utbildning och forskning av god kvalitet. I denna motion kommenterar vi regeringens budgetförslag i de delar vi har en avvikande uppfattning. Sammanlagt redovisar vi besparingar i förhållande till budgetpropositionen på 925 milj. kr. Av denna summa utfaller 40 milj. kr. först /87. Våra besparingar har en klar profil. Vuxenutbildningen har ålagts ett större besparingskrav än ungdomsskolan. Inom skolan har andra aktiviteter än själva undervisningen setts som mer umbärliga. I detta sammanhang vill vi dessutom tillägga följande: Goda studieresultat kräver att skolans personal känner arbetsglädje. Det ställer krav på kompetens i förhållandet mellan myndigheter och skolpersonal. För att få lärarnas stöd måste förändringar i skolan vara förankrade i verkligheten. Besparingar som åläggs skolan skall åtföljas av klara besked om vad det är skolan i brist på resurser måste avstå från. Vi vill för vår del understryka vikten av att ett nytt statsbidragssystem för införs. Det nya systemet bör i princip vara elevbaserat. Att ett sådant system riskerar att få sneda effekter mellan olika kommuntyper är inte skäl nog för att välja ett annat system. Eventuella snedheter kan och bör justeras med hjälp av skatteutjämningen. I det följande redovisar vi konkret vilka budgetmässiga förändringar vi förordar i förhållande till regeringens förslag. Kommittéer m. m. Föredraganden föreslår att 6 milj. kr. skall anslås till insatser för att definiera skolans behov av programvara för dataundervisningen. Skolan erbjuder en så intressant marknad att de uppgifter som anslaget är tänkt att täcka bör kunna fullföljas utan statliga eller kommunala resursinsatser. För löntagarorganisationernas verksamhet med skolinformation beräknar föredraganden 2,122 milj. kr. I enlighet med tidigare förslag förordar vi att anslaget slopas. Verksamheten borde kunna bedrivas i önskad omfattning utan specialdestinerade statliga anslag. Under anslaget föreslås också 1 milj. kr. gå till information om 1980 års läroplan för . Vi anser att ett särskilt anslag för denna verksamhet numera är obefogat. Den information som måste ges kan rymmas inom ramen för () ordinarie verksamhet. Anslaget kan därmed slopas. Från anslaget B 19. Bidrag till åtgärder inom kommunernas uppföljningsansvar föreslås 1 milj. kr. överföras till anslaget B 1. Medlen utgör bidrag till löntagarorganisationernas medverkan i rekryteringen av handledare för elever pä arbetsplatserna. Vi anser det inte visat att ett sådant bidrag är nödvändigt för att klara en önskvärd rekrytering till handledarutbildningen. Vi föreslår därför att en besparing om 1 milj. kr. görs på anslaget B 1. Under anslaget B 4 föreslår vi en nedläggning av (). Av anslaget föreslår vi att 1,643 milj. kr. tillförs anslaget B 1. Regeringen föreslår 7,08 milj. kr. till de regionala planeringsråden. Vi ifrågasätter värdet av en regional planeringsinstans. Den viktiga insatsen görs av motsvarande organ lokalt. Vi anser att de regionala planeringsråden kan avskaffas. Det innebär att hela anslaget kan dras in. 24,738 milj. kr. anvisas enligt regeringens förslag till länsskolnämndernas utvecklingsstöd. Av dessa medel är 3 milj. kr. en överföring från anslaget B 7. Forskning och centralt utvecklingsarbete inom skolväsendet samt 8,925 milj. kr. en överföring från anslaget B 21. Reformering av gymnasieskolan. Anslaget B 3 ökas därutöver med 1,8 milj. kr. med hänvisning till gy mnasieförsöken. Det regionala utvecklingsstödet har inte lett till de resultat som avsågs när det tillskapades. Stödfördelningen har inneburit en administrativ belastning på länsskolnämnderna. Vi tillstyrker att de särskilda medlen för försöks- och utvecklingsarbetet i gymnasieskolan (1,8 milj. kr. + 8,925 milj. kr) förs till anslaget B 3 men att detta i övrigt avvecklas. De 3 milj. kr. som avser forskning bör anslås under anslaget B 7. Det behov av utvecklingsinsatser som likväl kan finnas bör finansieras med hjälp av de resurser som anslås till forskning och centralt utvecklingsarbete inom skolväsendet. Vårt förslag innebär jämfört med regeringens förslag en besparing om 11,013 milj. kr. Vi har tidigare hävdat uppfattningen att SIL skall läggas ned. Vi vidhåller detta förslag. Det innebär också ett fullföljande av ett tidigare riksdagsbeslut, vilket dock upphävdes i samband med behandlingen av proposition 1982/83:79. De oundgängligen nödvändiga uppgifter som SIL handhar kan enligt vår uppfattning inom ramen för SÖ:s verksamhet. Detta gäller också de uppgifter som följer av förslaget att permanenta MINV-verksamheten (läromedel för minoritets- och invandrarundervisning). För de uppgifter som på detta sätt föreslås anförtrodda SÖ bör 1,643 milj. kr. föras från anslaget B 4 till anslaget B 1. Resterande del av anslaget (5 milj. Forskning och centralt utvecklingsarbete inom skolväsendet Regeringen föreslår en överföring med 3 milj. kr. från anslaget Forskning och centralt utvecklingsarbete inom skolväsendet till B 3. Vi har ovan avvisat detta förslag. Till B 7 skall därför anslås 27,845 milj. kr., vilket är 3 milj. kr. mer än regeringsförslaget. Särskilda åtgärder på skolområdet Ur anslaget Särskilda åtgärder på skolområdet (SÅS) utgår stöd till skolor med särskilda behov. Hanteringen av anslaget har inte varit problemfri. SÖ har på uppdrag av regeringen redovisat förslag rörande SÅS-medlen. Detta remissbehandlas SÖ-förslaget ligger i linje med de förslag till förändringar som vi lämnade i vår motion 1983/84:2097. Nuvarande regler har uppenbarligen inneburit att SÅS-anslaget - tvärtemot intentionerna - fördelats relativt jämnt mellan kommunerna. Vi förordar mot denna bakgrund att anslaget avskaffas. I stället bör två nya anslag införas. En del av SÅS-medlen bör dessutom tillföras förstärkningsresursen. Av anslaget B 9 bör således 100 milj. kr. reserveras för ett nytt anslag vilket skall fördelas regionalt och lokalt för de handikappades speciella behov inom skolväsendet. 5,45 milj. kr. anvisas till ett nytt anslag för att klara de extra sy o-insatser som finansieras via SÅS-anslaget. 40 milj. kr. bör överföras till förstärkningsresursen under anslaget Bil. Bidrag till driften vid grundskolor m.m. Vi föreslår att resterande 100 milj. kr. Bidrag till driften vid grundskolor m.m. Det särskilda statsbidraget till icke timplanebunden verksamhet under den samlade skoldagen infördes genom beslut i anledning av proposition 1975/76:39. 1 * 1984/85. Erfarenheterna visar att det särskilda statsbidraget bidragit till missuppfattningar om syftena med den samlade skoldagen. Syftena utvecklas närmare i den tidigare nämnda propositionen (1975/76:39). Vi hänvisar till denna. Den samordning av olika kommunala resurser för barn och ungdom som skulle ha kunnat bidra till lägre kostnader har dessutom i de flesta fall uteblivit. Till detta skall läggas det faktum att chefen för budgetdepartementet i samråd med skolministern i kompletteringsproposition 1980/81:150, bil. 2, anförde att ett genomförande av den samlade skoldagen kunde accepteras endast under förutsättning att det totalt inte innebar någon ökad resursanvändning. Kostnaden för bidraget till den samlade skoldagen beräknas för /86 till 42,2 milj. kr. Eftersom anslaget omfattas av ett förskotts- och slutregleringsförfarande utfaller dock endast 38,4 milj. kr. i förskott detta budgetår. Vi föreslår i enlighet med tidigare ställningstaganden att bidraget till den samlade skoldagen avvecklas. 1 propositionen föreslås 31,7 milj. kr. i bidrag till lokalt utvecklingsarbete på lågstadiet. Bidraget infördes genom beslut i med anledning av budgetproposition. Bidraget används dels till att finansiera lokala utvecklingsprojekt, dels till personalförstärkningar. Vi avvisade förslaget när det först presenterades. Vi har i vår partimotion om utbildningspolitiken anvisat mer realistiska vägar för att förbättra situationen på lågstadiet. Först och främst gäller detta en sänkt skolstartsålder och en delvis samordnad förskollärar-/klasslärarutbildning. Vi menar att problemen på lågstadiet inte i första hand är orsakade av knappa resurser. Vi avvisar därför återigen bidraget till lokalt utredningsarbete på lågstadiet. Kostnaderna för hemspråksundervisningen är av anslagstekniska skäl omöjliga att urskilja, eftersom de i budgetpropositionen är hopslagna med kostnaderna för studiehandledning på hemspråk. Vi beräknar /86 hemspråksundervisningen till ca 200 milj. kr. I partimotionen föreslår vi vissa förändringar av formerna för hemspråksundervisningen, bl. a. mera restriktiva regler för rätten till hemspråksundervisning. Vi räknar med att dessa förändringar skall ge en besparing på 80 milj. kr. Av praktiska skäl är det emellertid knappast möjligt att åstadkomma den fulla besparingseffekten /86. Det av regeringen föreslagna anslaget bör för det kommande budgetåret minskas med halva det ovan nämnda beloppet. Skulle svårigheter uppstå att tillräckligt snabbt åstadkomma erforderliga förändringar får regeringen återkomma till på tilläggsstat. Under posten Bidrag till kommuner och organisationer för vissa verksamheter beräknas 2,7 milj. kr. för teknikkurser för flickor. Medel för detta ändamål bör kunna avsättas från SÖ:s medel för utvecklingsarbete. Vi avvisar förslaget om särskilda medel för teknikkurser. I enlighet med vårt förslag under anslaget B 9. skolområdet tillförs förstärkningsresursen 40 milj. kr. Under en särskild anslagspost beräknas 15 milj. kr. till utvecklingsarbete rörande kultur i skolan. Vi instämmer i syftet med förslaget, men föreslår att anslaget minskas med 7 milj. kr. i förhållande till regeringens förslag. Kulturen i skolan främjas enligt vår mening bäst genom en kvalitativt god undervisning i främst ämnena svenska, historia, bild och musik. Kulturinslag skall utgöra en integrerad del av undervisningen. Därigenom kan kulturen medverka till att elevernas kunskaper fördjupas. Den försöksverksamhet som bör bedrivas för de 8 milj. kr. som vi föreslår för detta syfte bör ha en sådan inriktning. Försöksverksamheten skall dessutom inriktas på att kulturinslagen skall vara av sådan art att de kan genomföras i skolan utan att ytterligare resurser behöver tillföras. Sammanlagt föreslår vi under detta anslag en besparing med 79,8 milj. kr. Bidrag till driften av gymnasieskolor Regeringen föreslår att de kvarvarande bör tas bort ur timplanerna även för de treåriga linjerna. Förändringen föreslås finansierad med en minskning av de resurser som avdelas för att dela en klass eller grupp vid studietekniska övningar i årskurs 1. Erfarenheterna av den s. k. självstudietiden är varierande. I somliga kommuner har det varit möjligt att ge självstudietiden den pedagogiska inriktning som angavs som ett mål då denna introducerades. I andra kommuner åter har självstudietiden i praktiken blivit lika med förlorad tid. Vi kan därför för vår del se uppenbara skäl för att i gymnasieskolan anslås till studier på egen hand. Härigenom underlättas elevernas övergång till universitets- och högskolestudier. Högskolan ställer helt andra krav på att den studerande kan ta ansvar för sina egna studier än vad gymnasieskolan gör. I många fall blir det därför svåra anpassningsproblem i början av högskolestudierna. Studietekniska övningar är en viktig förutsättning för att eleven skall klara kommande självstudier. En förutsättning för att självstudier i gymnasieskolan skall kunna spela en roll som förberedelse för högskolestudier är emellertid att de planläggs noga som en integrerad del av undervisningen i övrigt. Självstudietid är inte lika med lärarlösa lektioner. I budgetpropositionen föreslås ingen förstärkning av anslaget till gymnasieskolan utan enbart en förändring av regelsystemet. Vi har för vår del svårt att inse att det innebär någon fördel att kommunerna från att ha styrts i ett hänseende i fortsättningen skall vara styrda i ett annat. Frågor om på vilket sätt undervisningen inom givna resursramar skall bedrivas lämpar sig sällsynt illa för centrala politiska avgöranden. Vi föreslår mot den här bakgrunden att sådana förändringar i reglerna genomförs att kommunerna själva kan avgöra om de önskar utnyttja självstudier, om de vill dela undervisningsgrupperna eller föranstalta om andra åtgärder som man anser på bästa sätt främjar ett gott undervisningsresultat. I fråga om självstudietid bör emellertid centralt föreskrivas att om sådan kommer till stånd, skall denna ingå som en planlagd del av en sammanhängande undervisning. Ett tillskott om 15 milj. kr. föreslås tillföras resurserna för stödundervisning och samordnad specialundervisning. I partimotionen lämnar vi förslag till förändringar i högstadium, om kompletteringsstudier samt nya intagningsregler till gymnasiet. Dessa förändringar syftar till att ge eleverna en god förberedelse för gymnasiestudierna. Vi är i avvaktan på att de av oss presenterade förslagen genomförs beredda att acceptera det tillskott om 15 milj. kr. som regeringen föreslår. Tillskottet är en ofrånkomlig konsekvens av ett missriktat intagningssystem. När våra förslag till förändringar i intagningsreglerna genomförts bör summan kunna användas för att genomföra den kompletteringsutbildning vi föreslår i partimotionen. I enlighet med partimotionens förslag om hemspråksundervisning, föreslår vi att hemspråksundervisningen inom gymnasieskolan tas bort. Detta leder till en besparing på 16,318 milj. kr. För projektet avsätts i budgetpropositionen 0,6 milj. kr. Vi avvisar detta förslag, vilket leder till en besparing på 0,6 milj. kr. Projektet bör i sin helhet finansieras av styrelsen för teknisk utveckling (STU). Sammantaget minskar vi bidraget till driften av gymnasieskolor med 16,918 milj. kr. Bidrag til) utrustning för gymnasieskolan m. m. I vår partimotion 1983/84:2016 redogörs utförligt för vår inställning till det nu genomförda statsbidragssystemet för undervisningsmateriel i gymnasieskolan. I motionen framhåller vi: Regeringen föreslår ett helt nytt system för statsbidrag till undervisningsmateriel i gymnasieskolan. Regeringens ambition att rationalisera bidragssystemet är vällovlig. Enligt vår mening borde emellertid ett mera genomgripande förslag ha presenterats. Att dessutom utan vidare göra stödet till första uppsättningen undervisningsmateriel permanent - när vid upprepade tillfällen tvärtom understrukit detta bidrags temporära karaktär finner vi anmärkningsvärt. När regeringen motiverar en satsning på utökat stöd till materiel med den tekniska utvecklingen hade det dessutom varit på sin plats om analysen kompletterats med en förklaring till varför inte en besparande lärlingsutbildning i företagen tillåts ersätta dyrbara investeringar i skolan. För gäller huvudprincipen att kommunerna står för kostnaderna för såväl lokaler som materiel. Vi finner inte skäl att hävda någon annan uppfattning för gymnasieskolan. bör med instämmande i denna syn därför avslå regeringens förslag om nya statsbidragsregler. Stöd bör utgå enbart såsom förnyelsebidrag. I enlighet med det här redovisade synsättet föreslår vi att startbidraget och kompletteringsbidraget avvecklas. Föredraganden anger ett medelsbehov på 108 milj. kr. för dessa två bidrag. Vad gäller bidraget till förnyelse av utrustning menar vi, i likhet med föregående år, att detta kan begränsas i förhållande till budgetpropositionens förslag, bl. a. med hänvisning till vårt förslag om en utökad lärlingsutbildning. Vi föreslår att 54 milj. kr. anslås till förnyelse av undervisningsmateriel i gymnasieskolan för /86. Anslaget bör därefter successivt avvecklas. Sammantaget föreslår vi en besparing på 141 milj. kr. under anslaget B 20. I vår besparing ingår också att kommunerna själva förutsätts svara för nödvändiga datainvesteringar. I anslutning härtill vill vi anföra följande. Det är av central betydelse att skolan lär eleverna att använda datorer. Undervisning på detta område bör ges hög prioritet. Skolans verksamhet på dataområdet bör enligt vår mening läggas upp så att datorn används som ett hjälpmedel i skolarbetet och inte först och främst ses som en teknik som eleverna behöver vänja sig vid för kommande behov i arbetslivet. Med en sådan uppläggning av datoranvändningen blir datorerna det naturliga hjälpmedel som de faktiskt har förutsättningar att vara. Bidrag till utbildning för vuxna Vi redogör i partimotionen för vår inställning till hur prioriteringarna inom utbildningsområdet bör ske. Vi fastslår där att ungdomsskolan bör skyddas så långt möjligt. En omdisponering av vuxenutbildningens resurser blir därmed oundviklig. Regeringen föreslår ett anslag på 839,7 milj. kr. i bidrag till utbildning för vuxna. Vi anför i vår partimotion följande: Inom utbildning för vuxna utgör grundutbildning för vuxna (grundvux) det viktigaste inslaget. Grundvux bör därför undantas från neddragningar. Inom vuxenutbildning (komvux) erbjuds dels grundskolekurser, dels gymnasieskolekurser. Grundskolekurserna bör ges de resurser som krävs för att utbildningsefterfrågan skall kunna tillgodoses. Däremot är vi beredda att under rådande ekonomiska omständigheter ge gymnasieskolekurserna en lägre prioritet. Det måste emellertid understrykas att stor vikt alltjämt måste fästas vid komvux betydelse för komplettering till högre studier. Hur en kostnadssänkning med de här angivna riktlinjerna som utgångspunkt skall utformas i detalj får det ankomma på regeringen att avgöra. Därvid bör regeringen också ha möjlighet att föreskriva om viss avgiftsfinansiering. Ett sådant alternativ kan enligt vår mening vara attraktivt för att kunna erbjuda utbildning som annars inte skulle komma till stånd. Vi beräknar en sammanlagd besparing inom utbildning för vuxna på 150 milj. kr. 1** 1984185.3sami. Studieförbundens verksamhet ingår i vuxenutbildningen. En omprioritering av resurserna också på detta område är enligt vår mening ofrånkomlig. Vi har vid tidigare tillfällen avvisat förslag om tilläggsbidrag. Det har skett i enlighet med uttalanden från både studieförbund och riksdag där man uttryckt åsikten att det är felaktigt att prioritera vissa ämnen inom folkbildningsarbetet. Vi föreslår därför att samtliga tilläggsbidrag dras in, utom de som berör handikappverksamhet samt glesbygdscirklar. Det ger en besparing på 43,65 milj. kr. Utöver detta föreslår vi att bidraget till uppsökande verksamhet i bostadsområden på 6,6 milj. kr. Bidraget till kulturverksamhet bör reduceras med32milj. kr., från regeringens föreslagna97,49milj. till65,49milj. Bidraget till studieförbundens pedagogiska verksamhet och utvecklingsarbete föreslås ökad med 4 milj. kr. Vi föreslår samma belopp som innevarande budgetår och gör därmed en besparing på 4 milj. kr. Likaså föreslår vi motsvarande besparing vad gäller bidragsomräkningen till studieförbundens centrala organisationskostnader m. m. Besparingen uppgår till 2,02 milj. kr. Regeringen föreslår att 89 milj. kr. av de medel som tillfaller statsverket genom inkomster från vuxenutbildningsavgiften skall användas för att finansiera anslaget C 4. Bidrag till studieförbunden m.m. Vi yrkar att ytterligare 196,5 milj. kr. av ifrågavarande medel används på detta sätt. Dessa medel bör tas dels från anslaget C 7. Bidrag till viss central kursverksamhet, 35 milj. kr., dels från anslaget E 5. Vuxenstudiestöd m. m., 151 milj. kr., samt dels från anslaget E 6. Timersättning vid grundutbildning för vuxna, 10,5 milj. kr. Vi vill också framhålla att själva konstruktionen med en särskild vuxenutbildningsavgift enligt vår mening ter sig alltmera tveksam. I samband med en allmän översyn av arbetsgivaravgifterna bör en omläggning av finansieringen av vuxenutbildningen övervägas. Undervisning för invandrare i svenska språket m. m. För /86 föreslår regeringen att undervisningen för invandrare i svenska språket totalt får omfatta högst . Den lagbundna undervisningen halveras jämfört med innevarande år. Det är enligt vår mening en riktig åtgärd, eftersom kvoten inte kunnat utnyttjas fullt ut. Verksamhetsnedgången torde främst sammanhänga med nedgången i arbetskraftsinvandringen. Invandrare utan kunskaper i svenska har små möjligheter att få anställning i rådande arbetsmarknadssituation och därmed komma i fråga för den lagbundna undervisningen. De flesta invandrare torde därför vara hänvisade till övrig undervisning i den mån de inte får svenskundervisning i samband med arbetsmarknadsutbildning. Vi anser, trots den föreslagna minskningen, att de i budgetpropositionen beräknade timtalen är för höga. Vi föreslår därför en begränsning till sammanlagt , varav lagbunden undervisning. Vårt förslag medför därför att anslagsbehovet minskar med 15 milj. kr. I och med riksdagsbeslutet om kommunernas ansvar för flyktingmottagning avsattes en ny kvot studietimmar. Kvoten får bara användas för flyktingar. De asylsökande kan därför inte via dessa medel få svenskundervisning förrän deras flyktingstatus konstaterats. Deras undervisning måste därför rymmas inom den s. k. fria kvoten. får efter två till tolv månaders väntan uppehållstillstånd. Kommunerna vänder sig i allt större utsträckning till studieförbunden med önskemål om svenskundervisning. Detta föreslår också invandrarverket i sin rådgivning till flyktingkommunerna. Studieförbunden har ställt upp med undervisning efter önskemål från kommuner och myndigheter. De har emellertid nekats resurser för dessa extra insatser. Nuvarande system för resurstilldelning är uppenbarligen för stelt för att klara stora fluktuationer i flykting- och invandrartillströmningen. Genom att studietimmarna är kvoterade efter riksdagsbeslut kan emellertid inte de oftast outnyttjade timmarna för lagbunden undervisning utnyttjas för de asylsökandes behov. Vi anser att regeringen bör få i uppdrag att se över anslagstilldelningen dels så att en bättre och snabbare anpassning uppnås mellan antal invandrare och antal studietimmar, dels så att resurserna kan utnyttjas på ett effektivare sätt, dels så att studieförbunden blir ersatta för den sfi-undervisning de faktiskt har givit. Bidrag till driften av folkhögskolor m. m. I proposition, om vissa ekonomisk-politiska åtgärder, 1983/84:40 föreslog regeringen att koefficienten i det allmänna bidraget till driften av folkhögskolor skulle sänkas från 0,0037 till 0,0036. Vi föreslog en ytterligare sänkning med 0,0002 för att uppnå en lärartäthet på till skillnad från dagens . Vi upprepar detta förslag. Därutöver föreslår vi att den totala undervisningsvolymen bibehålls vid 1984/nivå, dvs. Det innebär mindre än regeringens förslag. Regeringen föreslår att ytterligare två folkhögskolor skall erhålla statsbidrag, nämligen Nordiska folkhögskolans i verksamhet i och Stensunds folkhögskolas verksamhet i . Vi vill i anslutning härtill hänvisa till vad utbildningsutskottet anförde i fråga om nytillkommande folkhögskolor i sitt betänkande UbU 1978/79:21: Utskottet vill påpeka att frågor om ökning därutöver (dvs. skolor som då föreslogs erhålla statsbidrag) av antalet självständiga folkhögskolor bör bedömas restriktivt. I enlighet härmed avvisar vi regeringens förslag att ge ytterligare folkhögskolor statsbidrag. Enligt vår mening är det i nuvarande statsfinansiella situation angeläget att ge den grundläggande utbildningen i grunskola och gymnasieskola prioritet före andra utbildningsinsatser. Sammanlagt uppgår våra besparingar till 2,5 milj. kr. Bidrag till viss central kursverksamhet Enligt vår mening bör de organisationer som kommer i åtnjutande av bidraget till viss central kursverksamhet själva svara för sina kostnader. Vi föreslår därför i enlighet med tidigare förslag att anslaget avvecklas. Regeringen har anvisat 35 milj. kr. till anslaget, vilket finansieras via vuxenutbildningsavgiften. Vi överför dessa medel till anslaget C 4. Bidrag till studieförbunden m.m. (se anslaget C 4).