mot · G8021520 · 1985-01-23 00:00:00 — och övriga industriländer har goda konjunkturer vilket för vårt land har inneburit ökad industriproduktion och ökad export. Trots denna konjunkturuppgång är sysselsättningsökningen i tillverkningsindustrin mycket svag. Antalet arbetslösa var 10 539 för del, vilket är det största antalet någonsin i den nuvarande statistikserien. Till detta antal skall läggas 3 516 som sysselsattes i beredskapsarbeten. Den förbättring som har registrerats innebär att antalet arbetslösa har minskat med 1 100. Då har emellertid knappt 1 500 platser tillkommit i beredskapsarbeten, genom rekryteringsstöd och ungdomslagsplatser. Med denna faktiska utveckling kan vi konstatera att arbetsmarknaden i inte räcker till för alla som efterfrågar anställningar. Särskilt ungdomar, ca två årsklasser, saknar reguljära anställningar. Konjunkturuppgången har inte i någon större utsträckning inneburit ökad efterfrågan på arbetskraft inom värmländsk industri. Vi vill med denna motion göra uppmärksam på den svåra situation som befinner sig i och härmed framlägga förslag på åtgärder som skulle innebära en ökad sysselsättning och bättre regional utveckling i vårt län. I länet pågår ett stort antal utvecklingsprojekt som ett led i arbetet för fler småföretag och inriktning mot nya branscher. De senare årens ökade efterfrågan på lokaliseringslån och bidrag fortsätter. Den tidigare trenden med stora företag som sökande till lån och bidrag har ny förbytts mot ett stort antal små- och medelstora företag som sökande. Vi föreslår därför att anslagen för regionalt utvecklingsarbete och lokaliseringslån och bidrag ökas kraftigt i förhållande till innevarande års anslag. har under innevarande år kunnat öka insatserna inom ramen för glesbygdsstödet. Detta beroende på att det budgetår fanns reserverade medel som inte hade förbrukats. Stort behov föreligger emellertid av ökade satsningar på hantverk, turism och småindustri i de glest befolkade delarna av länet. Den ökade efterfrågan är ett resultat 1* 1984/85. av det näringspolitiska arbete som bedrivits från såväl länsmyndigheternas som kommunernas sida . Vi föreslår även här en kraftig uppräkning av detta stöd. Industrilokaler för nystartade företag Erfarenheterna av kommuners engagemang för att skaffa bra och ändamålsenliga hantverks- och småindustrilokaler är goda. Erfarenheterna visar att sådana lokaler fylls med nystartade företag. Avsikten är att dessa företag skall skaffa andra lokaler efter etableringsskedet och därigenom ge plats för nya företag i uppstartande. Utvecklingen på hyresoch byggkostnadssidan är emellertid sådan att det är ekonomiskt fördelaktigt att bli kvar med verksamheten i kommunens hantverks- och industribyggnad. Följden blir en brist på lämpliga lokaler för nystartade företag. har utvecklingsfonden i fått medelstillskott som kunnat användas för kommuners industrilokalsatsningar. Vi föreslår därför att utvecklingsfonden i får ett obundet bidrag för ovan beskriven verksamhet för att tillsammans med kommuerna öka byggandet av industrilokaler. Decentralisering av statlig verksamhet har uttalat att i första hand skall ny- eller omlokaliserad verksamhet inom statligt ansvarsområde lokaliseras till skogslänen. De nu aktuella verksamheterna är den centrala myndigheten för särskilt anordnad arbetsmarknadsutbildning och . Beträffande arbetsmarknadsutbildningen har det i en centermotion, 1984/85:183, föreslagits som lämpligt lokaliseringslån. Redan uppförda och lämpliga statliga förvaltningslokaler finns i . Dessa används inte i full utsträckning. Med hänvisning till det svåra läget på arbetsmarknaden i föreslår vi att och den centrala enheten för särskilt anordnad arbetsmarknadsutbildning förläggs till . har stor betydelse för den högre utbildningen i länet och har etablerat goda kontakter med industri och näringsliv. Det är med tillfredsställelse vi konstaterar att får en kortare teknisk utbildningslinje. Detta önskemål har funnits med när högskolans styrelse ingivit sin anslagsframställan till UHÄ. har en förhållandevis liten teknisk utbildningsvolym, och enligt vår mening borde det vara möjligt att förlägga delar av civilingenjörsutbildningen till högskolan. De YTH-utbildningar som finns vid högskolan bör även de byggas ut till att omfatta andra inriktningar. Turismen får en allt större betydelse för sysselsättningen, framför allt i de glesare befolkade delarna av landskapet. geografiska läge med goda möjligheter till åretrunt-turism gör det speciellt intressant att ordna turismutbildning vid högskolan med dess mångsidiga sammansättning av olika ämnen och lärarkompetens inom framför allt kultur- och ekonomiämnen. UHÄ har uttalat att även i fortsättningen bör vara en ort med stabil lärarutbildning. Lärarutbildningen har lång tradition i och är av god kvalitet. Till detta bidrar i hög grad den omfattande samverkan mellan olika lärarutbildningslinjer och andra yrkesutbildningssektorer. F. n. pågår arbete med ett omfattande projekt för att pröva samverkan mellan ämneslärar- och mellanstadielärarutbildningarna. Ovanstående gör att dimensioneringen bör bibehållas i och utgöra grund för fortsatt konstruktiv utvecklingsverksamhet. Utvecklingscentrum och industripark i anslutning till högskolan i Projektet avser uppbyggnad av FoU-verksamhet inom några för länet viktiga utvecklingsområden. Planering av verksamheten pågår. Dessutom erfordras att enkla lokaler för utvecklingscentrum och industripark uppförs vid högskolan. Statligt stöd skulle göra det möjligt att genomföra projektet som har hög prioritet som utvecklingsinsats och drivs i samverkan mellan högskolan, näringslivet, FoU-råd och offentliga organ. Lokalsituationen för högskolan i är inte den bästa . Lokaler förhyrs i närliggande bostadsområde. Denna situation har påtalats , men utbyggnad av högskolan har inte prioriterats. Vi föreslår därför att, om staten inte är beredd att gå in med direkta ekonomiska bidrag för utvecklingscentret, skulle hyresgaranti för ett välbehövligt lokaltillskott för högskolan kunna ställas i nämnda centrum. Permanent statligt stöd till FoU-råd Rådet för en intensiv kontaktverksamhet för ökad regionalt anknuten FoU inom viktiga tekniska områden och sammanför näringsliv och forskande institutioner vid universitet, högskolor, branschinstitut m. fl. Under innevarande år har fått del av de medel för kunskapsspridning som beslutat om. bör nu enligt vår mening få ett statligt reguljärt årligt bidrag. FoU och kontaktverksamhet vid högskolan i Den satsning på regionalt viktig FoU och kontaktverksamhet som föreslog 1983 bör nu fullföljas. re del har förverkligats, och vi förelår nu ökade medel till forskning inom områdena teknisk kemi, arbetslivsforskning och datapedagogik som bedrivs vid högskolan i . Det av livsmedelskommitté presenterade betänkandet Jordbruks- och livsmedelspolitik (SOU 1984:86) kan inte få ligga till grund för den framtida jordbruks- och livsmedelspolitiken i . En jordbruks- och livsmedelspolitik med markerat regionalpolitiska inslag är en av de grundläggande förutsättningarna för att bibehålla sysselsättning och boende på värmländsk landsbygd. Som allmän utgångspunkt för jordbruks- och livsmedelspolitiken anser vi att överskottsproblemen inte kan lösas på ett acceptabelt sätt enbart genom olika produktionsbegränsningar. Det är angeläget att man främjar produktutveckling, konsumtion och lönsam export samt vidtar åtgärder för att minska beroendet av importerade insatsvaror. Vi avvisar därför bestämt majoritetens förslag i livsmedelskommittén och anser inte att detta förslag kan ligga till grund för den framtida jordbruks- och livsmedelspolitiken. Vi vill här även peka på de stora skillnader som finns i prisstödet mellan mellanbygder och Norrlandslänen. Detta får i första hand konsekvenser för mjölkproducenterna som inte får kompensation för de strukturella kostnadsskillnader som uppstår. Vi anser därför att kompensationsgraden för producenter i den värmländska mellanbygden måste höjas. En bred majoritet av svenska folket har slagit fast att jordbruket skall vara effektivt och rationellt och använda stgav alla de moderna hjälpmedel som är kända. Dagens jordbruk är resultatet av samhällets krav på billiga livsmedel, en starkt minskad jordbrukarkår och en hårt pressad ekonomi. Jordbrukets kemikalieanvändning är en del av den ökady kemikalieanvändningen i hela samhället. Bortförandet av näringsämnen från jordbruket till tätorterna och den minskade djurhållningen nödvändiggör användningen av handelsgödsel. För att bringa klarhet i om alternativa odlingsformer kan ge oss lika bra livsmedel som de vi har och för att räta ut frågetecken inte minst vad avser ekonomin föreslår vi att alternativa odlingsförsök genomförs i på ca I 000 ha . Grödorna från försöket skall saluföras till reguljära priser, och den som anslutit sin gård, vilket naturligtvis skall vara frivilligt, skall kompenseras för aktuellt inkomstbortfall. Försöket bör utsträckas . Till försöket skall knytas en grupp bestående av experter från och andra lämpliga organ. Deltagande lantbrukare förutsätts få kostnadsfri rådgivning under för För Finansieringen föreslår vi att från statskassan utgår medel som inkommit genom den av beslutade handelsgödselavgiften. Ny- och ombyggnader av vägar samt bro vid i För i dess helhet är goda vägförbindelser av största betydelse. Speciellt betyder vägnätet i väst-östlig riktning mycket för länets utveckling. Länsdelarna blir annars mer eller mindre en återvändsgränd, till stora nackdelar för näringslivets utveckling. Vägarna MossfalletRämen och VärnäsLjusnästorp utgör härvidlag goda exempel. Den låga vägstandarden i utgör ett annat exempel. Färjan vid fick 1983 drastiskt försämrade trafikeringstider vilket blev stora problem för ortsbefolkningen. Även om nu tidtabellen har förbättrats finns ingen trafik med färjan , och turerna är betydligt glesare . Detta medför naturligtvis olägenheter för ortsbefolkningen. Vi föreslår därför en bro som ersättning för färjan eller alternativt utökade tider för färjetrafiken. Bidraget till enskilda vägar Det enskilda vägnätet måste ha en standard och framkomlighet som ger möjlighet för lastbilar att trafikera vägarna. har genom sin struktur förhållandevis enskilda vägar, och den neddragning av anslaget som en riksdagsmajoritet har beslutat har också inneburit ett minskat underhåll på enskilda vägar i . Vi anser därför att anslaget skall uppräknas så att det motsvarar den tidigare generella regeln om . Satsning på unga företagare Många unga människor skulle säkert vilja bli egna företagare men har inte tillgångar som säkerhet för nödvändiga lån som är ett måste för investeringar. En speciell rådgivning för unga företagare skulle också det förbättra möjligheterna. Utvecklingsfonderna gör ett utmärkt arbete för att öka antalet företag och därmed antalet arbetsplatser. De fastställda reglerna för främst långivning kan dock utgöra ett hinder för unga företagare. Vi föreslår därför att utvecklingsfonden i får särskilda medel till förfogande för rådgivning till unga företagare och för långivning enligt ovanstående med minskade krav på säkerhet. Handelshus för näringslivet i För att förbättra möjligheterna för framför allt mindre och nyetablerade företag bör frågan om inrättande av en permanent produktutställnings möjlighet i prövas. Till den permanenta utställningen bör produkt-, utvecklings- och marknadsföringsresurser knytas. bör få ett särskilt bidrag för att tillsammans med näringslivet i kunna inrätta ett sådant handelshus. har en alpin sportanläggning planerats vid Branäs i norra . Behovet av en utbyggd vinterturism i norra är väl dokumenterad. Boendeanläggningen skulle också bli ett bra komplement till befintliga aktiviteter för sommarturism. med finansiell hjälp från och företag är beredd att satsa ekonomiskt på denna anläggning, men det återstår ännu en finansiell del att lösa innan projektet kan förverkligas. Vi föreslår därför att så stort stöd som möjligt lämnas av staten för att klara finansieringen. I motion 1983/84:2616 föreslog vi att en forskningsstation skulle lokaliseras till . Det finns nu långt gångna planer på att etablera ett centrum för vattenbruk i , . tillhör de bruksorter som har fått vidkännas sysselsättningsminskning genom strukturförändringar inom stålbranschen. Ett centrum för vattenbruk (forskningsstation) skulle bidra till en bättre struktur för arbetslivet i . Som framhålls i JoU 1983/84:30 s. 25 är det När det särskilt gäller avel för konsumtionsodling av laxartad fisk, angeläget att ett ökat arbete läggs ned på fiskslag av god kvalitet som av ålder utvecklats i inhemska vatten och som smak- och kvalitetsmässigt har bättre förutsättningar i vårt land än importerade fiskarter. Sådana förutsättningar finns i genom den unika laxart som finns i . Vi föreslår därför att det planerade centret för vattenbruk får största möjliga statliga stöd. Med hänvisning till det anförda hemställs* 1. att beslutar ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av kraftigt ökade anslag för regionalt utvecklingsarbete, lokaliseringslån och bidrag i i förhållande till innevarande års anslag, 2. att beslutar ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av en kraftig uppräkning av glesbygdsstödet för , 3. att beslutar ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av obundet bidrag för byggandet av industrilokaler i , 4. att beslutar ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om lokaliseringen av den centrala enheten för särskilt anordnad arbetsmarknadsutbildning. () () * Se även motionerna 1984/85:1521 1526.