mot · G8022932 · 1985-03-20 00:00:00 — Motion 1984/85:2932 m. fl. Regional utveckling och utjämning (prop. 1984/85:115) I sin proposition 1984/85:115 Regional utveckling och utjämning förelägger regeringen förslag till regionalpolitik för åren 1985/86 till 1988/89. Den socialdemokratiska regeringens regionalpolitik Förväntningarna på regeringens regionalpolitiska proposition var höga. Besvikelsen över dess innehåll blev därför desto större när förslaget lades på bord. Några egentliga nyheter presenterades inte. Detta kan man av naturliga skäl inte heller vänta sig av företrädare för ett parti, som höjt så många skatter, som inte bara varit riktade mot löntagarna, utan även mot företagen inom stödområdet. Regeringen hann knappast träda till förrän en skatt genomdrevs som avtappar de norrländska vattenkraftsföretagen på . Den kemiska industrin i - varav vissa delar har dålig lönsamhet - fölorade på vattenkraftsskatten resurser önskvärda för höjning av lönsamheten. Skogsindustrin som är en av basindustrier, har förutom vattenkraftsskatten drabbats av andra skatter, som haft en återhållande effekt på nyinvesteringar och sysselsättning. Löntagarfondernas införande - ett led i regeringens socialiseringsarbete har inte lett till någon industriell expansion. Fondskatterna har - som man redan från början befarade - drabbat mindre och medelstora företag i större utsträckning än de stora, som har helt andra möjligheter att omdisponera sina vinstmedel så att de undviker avgifter till löntagarfonderna. med svag lönsamhet och låg soliditet avtappas nu på medel som de själva skulle behöva för sin verksamhet. Fondskatterna samlas upp i bl. a. Norrfonden och placeras i aktier, huvudsakligen i företag som har sin verksamhet i de mera expansiva områdena, till vilka inte Norrlandslänen räknas. Bensinskattehöjningen med per liter bensin och kilometerskattens motsvarande anpassning, har högst avsevärt fördyrat de enskilda personernas och företagens transporter till och från , där avstånden är långa och pendlingen mellan arbete och bostad gäller åtskilliga mil varje arbetsdag. Regeringens snabba agerande i samband med nedläggningsbeslutet av Uddevallavarvet och utfästelser om miljardstöd står med undantag för satsningarna i de speciella malmfältskommunerna i i bjärt kontrast till viljan att lösa de mycket svåra regionalpolitiska problemen i Någon påtaglig initiativkraft från regeringens sida har inte kunnat noteras för att t. ex. lösa de svåra problem som människorna i kommun upplever på grund av nedläggningen av Gullfiber. Det socialdemokratiska partiets beslut att tillsätta en egen utredning med uppgift att skyndsamt framlägga förslag om miljardstöd till storstadsregionerna, är även det ett talande bevis för den socialdemokratiska regeringens bristande intresse för Norrlandsproblemen. Taktiska överväganden, var det finns mest röster och mandat att vinna i den kommande valrörelsen, är olustiga inslag i det politiska arbetet som socialdemokraterna bedriver. Uppenbarligen konstaterar man inom det socialdemokratiska partiet, att det är mera lönsamt att bedriva regionalpolitik på och i storstadsregionerna, där möjligheterna till mandatvinster är större. Slutligen är det värt att notera, att regeringens fattade beslut att generellt för hela landet begränsa företagens möjligheter att använda sina investeringsfonder, kommer att fördyra det norrländska näringslivets investeringar i nya maskiner och ny teknik. Socialdemokraternas förslag om nedläggning av i och hotet om nedläggningen av i samma stad är också sorgliga inslag i en socialdemokratisk regionalpolitik. Den nuvarande regionalpolitiken har i sina huvuddrag varit oförändrad . Allt flera samhällsorgan har kommit att engagera sig i regionalpolitisk! Nya tjänster tillkommer på löpande band. De administrativa kostnaderna för regionalpolitiken har ökat. Trots den anmärkningsvärt stora ökningen av byråkratin på regionalpolitikens område, har inte regeringen som huvudansvarig klart för sig konsekvenserna av förslagen i sin regionalpolitiska proposition. Industridepartementet har, som framgår av propositionen, inlett en kartläggning av hur väl företagen känner till det industri- och regionalpolitiska stödet, i vilken omfattning de utnyttjas och vad företagen anser om stödens utformning i relation till företagens behov. Syftet med denna undersökning är bl. a. att erhålla underlag för eventuell omprövning av stödformerna. Industriministerns bedömning, som delas av hela regeringen, är avslöjande för regeringens brist på engagemang och vilja att forma en regionalpolitik som är värd namnet. Att tala sig varm för regionalpolitiken på möten, seminarier och konferenser, skapar förväntningar och förhoppningar hos dem som bor i . Att sedan strax före valet lägga fram regionalpolitiska förslag, som man inte vet om de tillgodoser företagens behov, är ett skrämmande bevis på ekonomiskt lättsinne och likgiltighet för de människor i det regionalpolitiska stödområdet som ingenting hellre vill än att förbättra sin livssituation. Regeringens förslag är också en besvikelse för alla de människor som gärna önskar flytta tillbaka till . Med undantag har sysselsättningen visat på en klart ogynnsammare utveckling inom stödområdet. Industrisysselsättningen inom stödområde A kommer enligt länsstyrelsernas prognoser att minska dubbelt så fort som inom övriga delar av stödområdet. Prognoserna visar också att sysselsättningen inom den offentliga sektorn inte längre kommer att balansera den ständigt pågående minskningen av antalet arbetstillfällen inom jord- och skogsbruk. Åldersfördelningen blir alltmer ogynnsam. På många platser är andelen personer som är snart . Underskottet på kvinnor - speciellt i fruktsam ålder - ökar. Det föds i genomsnitt 68 barn när 100 personer dör. Det pågår en snabb utflyttning av personer i arbetsför ålder. Inom jordbruket är uppemot två tredje delar av jordbrukarna eller äldre. Utvecklingen är med andra ord dyster. Kraftåtgärder, nya grepp, okonventionella lösningar befriade från socialdemokratiska doktriner är nödvändiga. Grunden för en annan regionalpolitik Erfarenheten har visat att den bästa regionalpolitiken kunde bedrivas under de år då svensk ekonomi präglades av tillväxt, då näringsliv och enskilda personer inte var omgärdade av regleringar och belastade av den mängd av skatter och avgifter som är så karakteristiska för . Ett positivt näringsklimat, där inte nya kontroller utan ökad frihet för företagare är statsmakternas rättesnöre, skulle otvivelaktigt bidra till en ökad industrialisering, inte bara i de expansiva regionerna utan även i Norrlandslänen. Skattesystemet måste förändras från grunden. Det moderata skatteförslaget om en sänkning av marginalskatten till kommer att öka löntagarnas benägenhet att ta kommersiella risker. Det blir då inte längre så svårt att få tillgång till det egna kapital som utgör grundförutsättningen för att starta företag. Kapitalbeskattningen hämmar också näringslivets utveckling. 3.1 Kommunala och landstingskommunala insatser Norrlandslänens med få undantag starka socialdemokratiska dominans i kommuner och landsting utgör ett starkt hinder för en mera marknadsekonomiskt präglad regionalpolitik. De kommuner och landsting i som har ett starkt borgerligt inslag är utmärkta exempel på områden som präglas av företagande och utveckling. Den starka tilltron till den offentliga sektorns möjligheter och den i grunden misstänksamma inställningen till privat företagande, som inte minst har kommit till uttryck i de förbehållningslösa tillstyrkandena av förslagen från kommissionen mot ekonomisk brottslighet från de flesta norrländska länsstyrelsernas, kommunernas och landstingens sida, bidrar inte till att skapa ett gott företagsklimat. Kommunal- och landstingsrådens bristande insikter i företagandets villkor underlättar inte heller utvecklingen i . De stora kommunerna och landstingen med miljardomslutningar i sina budgeter ställer stora krav på administrativa färdigheter hos de ledande förtroendemännen. Krav på företagsledarutbildning hos de norrländska kommunal- och landstingsråden är lika rimliga att ställa som krav på utbildning av de norrländska företagarna. Vidare finns det anledning att efterlysa initiativ från kommunal- och landstingspolitiker för att överföra kommunala arbetsuppgifter till enskilda företagare, eftersom det skapar ett företagsklimat och företagartraditioner, som vi saknar på alltför många platser i denna del av . Effektivare förvaltning av verksamhet kan ge oss lägre kommunalskatter och därmed en förbättrad konkurrenssituation för företagen och ett större inkomstnetto hos löntagarna. Många av våra regionalpolitiska problem kan vi själva avhjälpa om vi beslutar oss för att ställa upp och utveckla marknadsekonomin i . Att bara ropa på stöd är i längden en missriktad politik som bedövar initiativkraft och uppslagsrikedom. Stöd skall endast vara hjälp till självhjälp. De regionalpolitiska handikappen har varit de långa avstånden och det strängare klimatet som med nuvarande regler för ventilation etc. kräver högre kostnader för uppvärmning och industribyggnation. Norrlandslänen har fram till nu kunnat erbjuda företagen den arbetskraft de efterfrågar, men utflyttningen av personer i arbetsför ålder - speciellt ungdomar - har brandskattat de norrländska arbetskraftstillgångarna. Försämringen av servicen i de små samhällena, den vanligtvis högre kommunalskatten i Norrlandskommunerna, de långa resorna till släkt och vänner i andra delar av kompenseras inte av de många fördelar som trots allt ett boende i kan erbjuda. Skattesystemet diskriminerar företagen i när de skall söka personer för nyckelbefattning. Möjligheterna att erbjuda bägge makarna arbete på en plats är synnerligen begränsade. Skulle en person med lön på . med en förvärvsarbetande maka med en lön på . ta anställning i en mindre Norrlandsort, så måste arbetsgivaren för att kompensera inkomstbortfallet för den andra maken, för vilken inget arbete kan erbjudas, betala en lön som ligger . Företagen i med konstaterat lägre lönsamhet har givetvis inte råd att betala sådana löner, varför de tvingas anställa personer som inte är lika kvalificera de sorn de som kan knytas till företagen i de expansiva regionerna. leder en sådan utveckling till sämre överlevnadschanser för företagen och därmed också till förlust av arbetstillfällen. Dagens regionalpolitik och den av regeringen föreslagna regionalpolitiken är i ytterst begränsad utsträckning inriktad på att komma till rätta med de primära regionalpolitiska handikappen. Avståndshandikappet är möjligen i viss mån tillgodosett med befintligt godstransportstöd, men detta har ständigt utsatts för förändringar och begränsningar, vilket lett till att företagen inte på ett mera avgörande sätt tar hänsyn till transportstödet i sina investeringskalkyler och lokaliseringsbeslut. Det av regeringen föreslagna persontransportstödet kommer att ha en ytterst begränsad regionalpolitisk effekt. Det finns bl. a. en uppenbar risk för att Linjeflyg och SAS kommer att beakta rabatten i sin prissättning, vilket kommer att leda till höjningar av befintliga biljettpriser. Det administrativa arbetet som persontransportstödet kommer att ge upphov till gör det samhällsekonomiskt olönsamt. Föreslagna medel - 24 milj. kr. - bör därför komma bättre till användning i annat regionalpolitisk! Andra former för kostnadssänkande åtgärder i Norrlandslänen - lägre teletaxor, lägre bensin- och energiskatter - som skulle ha en positiv inverkan på näringslivets utveckling lyser med sin frånvaro. Likaså saknas en analys av den solidariska lönepolitikens negativa inverkan på löne- och kostnadsstrukturen hos företagen i . Den regionalpolitiska utredningens förslag att underlätta rekryteringen till kvalificerade tjänster har regeringen avvisat, trots att detta, som tidigare nämnts, är ett av Norrlandslänens allvarligaste handikapp. För att underlätta rekryteringen av kvalificerad personal, hade det varit synnerligen välmotiverat och betydligt mera angeläget att komma med ett förslag som löser detta allvarliga problem än den passiva höjningen av exempelvis sysselsättningsstödet, som regeringen föreslagit. Det finns i sammanhanget all anledning att fästa uppmärksamheten på de medel regeringen själv avsatte för att ge statliga befattningshavare en högre lön än vad det statliga lönesystemet kan erbjuda. Motivet för detta var att undvika att förlora duglig arbetskraft. Betydande samhällskapital är investerat i Norrlandslänen. Stora kulturvärden står på spel i den pågående befolkningsflyttningen. Turism- och rekreationspolitiska liksom försvarspolitiska motiv ställer krav på nationell uppslutning för att lösa Norrlandslänens problem. Naturtillgångar i form av skog, och vattenkraft i utgör så stora värden för det svenska folkhushållet att det är en angelägenhet för alla att bidra till en lösning av Norrlandsproblemen. Den hittillsvarande regionalpolitiken har inte haft åsyftad verkan. Problemen återstår att lösa. Den regionalpolitiska propositionen behandlar endast vissa delar av Regeringens förslag på jordbrukets område har ännu inte bekantgjorts. Det speciella stöd som utgår till Norrlandsjordbruket har stor regionalpolitisk betydelse och borde ha presenterats med övriga förslag. Likaså borde regeringens förslag till åtgärder i ha kunnat beskrivas mera ingående, i synnerhet som de på ett påtagligt sätt konkurrerar om tillgängliga medel för regionalpolitisk verksamhet. Regeringens förslag på teleområdet, som bl. a. innefattar betydande investeringar i data- och telekommunikation, borde också ha fogats in i sitt regionalpolitiska sammanhang. Allt detta skulle ha bidragit till en rationellare och bättre handläggning av regionalpolitiken. Besluten skulle därmed också kunnat bli bättre. En levande landsbygd måste vara ett av de mera angelägna och eftersträvansvärda målen för svensk regionalpolitik. Den ogynnsamma åldersstrukturen inom jordbruket kräver snabba åtgärder. En ny generation måste ges ekonomiska förutsättningar att ta över jordbruket. Moderata samlingspartiets förslag om sänkning av skogsvårdsavgiften från till är ett steg i rätt riktning. Knytningen mellan jord- och skogsbruk har alltid gett jordbrukets arbetskraft en stabil bas för sin utkomst. Men med den jordbrukspolitik som förts har förutsättningarna successivt försämrats. Skattesystemets förändringar har gjort att en normalbeskattad grundinkomst från skogsbruket har övergått till att bli en högbeskattad marginalinkomst, som inte ens mildras om skogskonton används. Det behövs, förutom en annan skattepolitik, en ny jordbrukspolitik för norrländskt jord- och skogsbruk. Prisregleringen på jordbruksfastigheter hämmar utbudet och bör avskaffas. En avreglering som leder till en ökad omsättning av skogsmark på den öppna marknaden och en uppmjukning av reglerna för handel med skogsmark mellan fysiska personer är eftersträvansvärd. Förvärvstillstånden för fysiska personer bör avskaffas. Den enskilda individens förfogandefrihet skall garanteras av fri fastighetsmarknad. Denna typ av åtgärder är alldeles speciellt angelägen av regionalpolitiska skäl. I övrigt är det kommunalskatter och arbetsgivaravgifter som är betungande för jordbrukare. Sänkta egenavgifter bör kunna vara en väg som skall kunna leda fram till att en ny generation kan ta över jordbruket. Ungdomar kan ånyo få sysselsättning i , bidra till en ökad familjebildning och därmed till en stabilare och mera balanserad befolkningsutveckling. Det norrländska jordbrukets produktion kan åstadkomma en bättre balans mellan produktion och konsumtion av livsmedelsprodukter i Norrlandslänen. Någon större och mera avgörande inverkan på det nuvarande livsmedelsöverskottet i kan aldrig norrländskt jordbruk få. Det s. k. Norrlandsstödet till jordbruket bör således utvidgas. Merkostnaderna för uppvärmning, för uppförande av kontors- och industrifastigheter bör kompenseras. Ett lägre elpris, förslagsvis ett slopande av den av regeringen genomförda skattehöjningen med kan vara en lämplig åtgärd. 5.2 Tillgång till ny teknik De stora avstånden och det glesare företagsbeståndet i stödområdet försvårar samutnyttjandet av dyra och tekniskt avancerade maskiner. Stöd för täckande av merkostnader för lägre utnyttjandegrad av tillgängliga maskiner och stöd för anskaffning av avancerad teknik är regionalpolitiskt angeläget. 5.3 Åtgärder för att underlätta rekrytering till kvalificerade tjänster inom stödområdet Som tidigare nämnts har svårigheterna att till de enskilda företagen knyta kvalificerad personal ökat i takt med att marginalskatterna höjts. Det är nödvändigt att bägge makarna arbetar om familjen skall ha en önskad levnadsstandard och ej behöva komma i åtnjutande av bidrag. Detta är en konsekvens av det svenska skattesystemet som alldeles speciellt drabbar de mindre expansiva regionerna och som leder till större skillnader i lönsamhet och konkurrenskraft hos företagen inom stödområdet och i de expansiva regionerna. En önskvärd regionalpolitisk åtgärd kanske vore att ge skatteenheterna vid länsstyrelserna tillstånd att medge en sänkning av den kvalificerade befattningshavarens statsskatt förslagsvis av . De av regeringen beviljade förbättringarna av skattesituationen för utländska forskare kan också det var en framkomlig väg för att lösa rekryteringsproblemen i stödområdet. En annan metod kan vara att tillämpa en itudelning av den förvärvsarbetande makens inkomst. Härigenom kommer man också runt det bekymmersamma marginalskatteproblemet. uppskov med regionalpolitiska beslut Den nuvarande regionalpolitiken, som av regeringen i huvudsak föreslås bli prolongerad för en ny treårsperiod, leder inte till att de regionalpolitiska målen uppfylls. Regeringen är inte - som tidigare påpekats - själv övertygad om effekterna. I annat fall skulle inte industriministern ha föranstaltat om en särskild studie av stödens effekter på företag och på regionala obalanser. Alla regionalpolitiska åtgärder - på näringslivets och jordbrukets område - bör sammanvägas. Detta har inte regeringen gjort. regionalpolitiken - turism, satsningen i och jordbrukspolitiken - har ännu inte offentliggjorts. Lokaliseringsbidragen kan tänkas komma till användning för att underlätta övergången till ny teknik nödvändig för företagens överlevnad. Lokaliseringslånen kan med fördel ersättas av lån, beviljade av kreditinstituten. Anslagen till övriga lokaliseringsstöd - offertstöd, lån till regionala investmentbolag, investeringsbidrag, sysselsättningsstöd, nedsatta socialavgifter med undantag för maimfältskommunerna - kan lämpligen ersättas av ett utvidgat stöd för att underlätta generationsväxlingen inom jordbruket, sänka energikostnaderna och underlätta rekryteringen av personer för nyckelbefattningar i enlighet med vad som tidigare skisserats i motionen. Regeringens regionalpolitiska förslag kan sålunda inte i sin nuvarande form läggas till grund för ett riksdagsbeslut. En förnyad utredning bör tillsättas som skyndsamt omprövar stödformernas effekter och utgör underlag för en ny proposition om regionalpolitiken . Med åberopande av det ovan anförda hemställs 1. att avvisar regeringens förslag till regionalpolitiska åtgärder, 2. att begär att regeringen återkommer med ett nytt regionalpolitiskt förslag, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts. () PER ()