ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G8021132 · 1985-01-23 00:00:00 — Motion 1984/85:1132 Ökade resurser till naturvårdsenheten vid i är det län som drabbats allra hårdast när det gäller kvicksilverhalten i insjöfisk. Genomsnittshalten i länets sjöar beräknas ligga ungefär på svartlistningsgränsen. Kvicksilverproblematiken i länet behövs det ägnas åt. Detta tillåter inte naturvårdsenhetens resurser. har problem med miljöfarliga kemikalier, bl. a. uppgifter om nedgrävda tunnor med arsenikhaltigt impregneringsmedel uppströms vattentäkt, uppmärksammats. Naturvårdsenheten skulle behöva ägna mer tid åt sådana fall, liksom många andra viktiga uppgifter. Resurserna räcker inte till. De uppräknade problemen är allvarliga och måste snabbt åtgärdas. Resursfrågan kan inte få avgöra att så allvarliga miljöproblem inte kan elimineras. Det är statsmakternas uppgift att se till att naturvårdsenhet i ges tillräckliga resurser. Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställs att hos regeringen begär en översyn av i Gävleborg naturvårdsenhets ökade resursbehov för åtgärder i enlighet med miljöskyddslagen och att regeringen återkommer till med förslag på grundval härav.
mot · G8021133 · 1985-01-22 00:00:00 — i m. fl. Vanligt förekommande projekt för ROT-verksamhet är centralt belägna fastigheter, som ofta har eller haft ett kombinerat användningsområde med bostäder och uthyrningslokaler för kommersiella ändamål. Vid en omfattande reparation eller ombyggnad förändras hyresnivån drastiskt för framför allt hyreslokalerna i dessa fastigheter. Innehavarna av lokalerna, butiksägare och hantverkare, har ofta så små marginaler i sin verksamhet att de ej orkar bära en sådan hyresökning. De väljer i stället att antingen lägga ner verksamheten eller att flytta till någon annan billigare och mindre centralt belägen lokal. Det är också svårt att finna nya intressenter för lokalerna, då dessa efter ombyggnaden som regel får ett kostnadsläge, som ligger betydligt över marknadshyran på orten. Fastighetsägaren föredrar i en sådan situation att vid ombyggnaden göra om lokalerna till bostäder, som genom ROT-systemets finansiering får en normal kostnadsbild. Den här beskrivna utvecklingen är markant i mindre och medelstora samhällen. En fortgående omvandling av kommersiella lokaler till bostäder inom tätorternas centrumområden utarmar centrummiljöerna. Serviceutbudet minskar och koncentreras till enstaka butiker och varuhus, närservice och mångfald försvinner. En ur många synpunkter negativ utveckling. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna behovet av åtgärder som syftar till att bibehålla kommersiella lokaler i samband med ROT-verksamhet. BO () () () ()
mot · G8021134 · 1985-01-23 00:00:00 — m. fl. Jordskred har inträffat på många håll i vårt land. Vi har som exempel Surteskredet 1950, Götaskredet 1957 samt Tuveskredet 1977. Förutom mänskliga tragedier som utspelas i samband med sådana här skred, är de totala kostnaderna för samhället mycket stora. De beräknas till mellan 50 och 100 milj. kr. SGI har i olika etapper fått i uppdrag att utföra undersökningar och kartlägga skredrisken i vissa utpekade områden. Detta är bra, men det är inte tillräckligt. begärde 1978 översiktliga karteringar av skredriskområden för att kommuner med sådana områden skall veta detta och kunna vidta åtgärder för att minska risken för nya katastrofer typ och . Karteringsuppdraget gick till SGI. har emellertid endast 11 kommuner kartlagts och enligt de beräkningar som finns är ytterligare ett 50-tal kommuner i behov av att karteras, då det inom dessa finns omfattande lerjordar med bebyggelse, där risk för skred kan föreligga. anser också att det är ytterst angeläget att uppdraget som SGI fått av regeringen fullföljs och att karteringen kan fortsätta för att skapa en tillfredsställande säkerhet för befintlig bebyggelse i skredriskområdena. Ett sådant fullföljande är att betrakta sorn en låg insats för att söka kartlägga skredriskerna och därmed ta ett första steg för att undvika de stora kostnader som skred förorsakar. Då en kartläggning är förutsättning för att skredförebyggande åtgärder skall kunna vidtas bör SGI få fullfölja sitt uppdrag med att kartlägga skredriskområdena i vårt land. Ett slutförande av uppdraget skulle ge ett säkrare underlag för bedömning av det totala kostnadsbehovet för skredförebyggande åtgärder i landet. Kartorna utgör också ett viktigt hjälpmedel vid myndigheternas plan- och byggnadslovsprövningar inom bebyggt område, och rätt använda utgör kartorna ett hinder mot att tidigare underlåtenhet att utföra riskanalyser upprepas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om kartläggning av skredrisker. () () () () ()
mot · G8021135 · 1985-01-23 00:00:00 — och av tillståndsfrågor i länsstyrelse Såväl enskilda som organisationer kan för sin verksamhet behöva ansöka hos om tillstånd av olika slag. Det kan exempelvis gälla tillstånd till linjetrafik, auktorisation av bilskrotare, skattebefrielse för fordon, registrering av fastighetsmäklare osv. I länsstyrelseinstruktionens 26 § anges vilka frågor som avgörs av styrelsen. Enligt dess 28 § avgörs ärenden som inte skall avgöras av styrelsen av den tjänsteman som anges i instruktionen, arbetsordning eller särskilt beslut av . Länsstyrelserna beslutar var och en sin egen arbetsordning. Till ledning för länsstyrelserna utarbetar länsstyrelsernas organisationsnämnd en normalarbetsordning. Detta innebär att normalt avgörs samtliga sådana ansökningar som nämnts ovan på tjänstemannanivå. För den enskilde individen har svaret på en ansökan oftast utomordentligt stor betydelse. Den som får ett nej till svar på sin ansökan kan i sin besvikelse mena att handläggningen av hans ärende av en eller ett par tjänstemän och beslut av endast en person innebär ett ensidigt tjänstemannavälde. Han kan därför ifrågasätta den enskildes rättssäkerhet. Vi har förståelse för att sådana tankar kan uppstå och menar att det ibland kan anses vara icke helt förenligt med demokrati och rättssäkerhet när ärende och ansökan som är av stor betydelse för den enskilde individen avslås på enbart tjänstemannaplanet. När handläggande tjänsteman för sin del finner skäl att ärende ej skall bifallas bör beslut avgöras i lekmannastyrelse. Vi anser detta förfaringssätt vara mera i linje med demokratiska principer och även leda till färre besvär över beslut. Dessutom kommer en sådan beslutsgång att frita vederbörande tjänsteman från varje tanke om tjänstemannamissbruk. Mot bakgrund av det anförda yrkar vi att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en mera demokratiserad handläggning av tillståndsfrågor i länsstyrelse.
mot · G8021136 · 1985-01-23 00:00:00 — Finansieringen av parkeringsplatser vid bostadsbebyggelse Enligt nuvarande bestämmelser får parkeringsplatser inräknas i låneunderlaget för statlig belåning om de betjänar bostäder eller låneunderlagslokaler. För tillämpligheten av bestämmelserna om räntebidrag måste gränsen mellan bostad och lokal iakttas. Räntebidrag lämnas till bostäder men inte till lokaler. Till bostäder räknas förutom bostadslägenheterna vissa gemensamma utrymmen, t. ex. anläggningar för värme, varmvatten, tvätt och sophantering samt gemensamma förråd och öppna bilplatser på mark. Räntesubventioner tillfaller alltså alla utrymmen som krävs enligt gällande normer med ett enda undantag - lokal för uppställning av bilar. Att förlägga bilplatser i garage eller däck ställs visserligen inte som krav men i praktiken blir det ofta omöjligt att erhålla erforderligt antal platser på annat sätt. Detta gäller främst saneringsobjekt och kompletteringsbebyggelse. En relativt hög produktionskostnad i kombination med avsaknad av räntesubventioner för bilplatser i garage innebär att kapitalkostnaden blir osedvanligt hög. I vissa fall kan också myndigheternas krav på dyrbara parkeringslösningar äventyra genomförandet av angelägna bostadsprojekt. Det finns således starka skäl att överväga en ändring av nuvarande bestämmelser så att finansieringssystemet anpassas på ett sätt som gör att de boende inte belastas med orimligt höga kostnader för parkeringsplatser. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om finansiering av kostnader för parkeringsplatser.
mot · G8021137 · 1985-01-23 00:00:00 — Motion 1984/85:1137 Det kommunala bostadstillägget till pensionärer, m. m. Det är av största vikt att äldre personer kan bo kvar i sina bostäder och därigenom få bo i sin invanda miljö och i närheten av vänner och bekanta. För dem som har eget hus kan det av ekonomiska skäl uppstå svårigheter att ha kvar sin villa efter uppnådd pensionsålder. Speciellt svårt kan det bli för en änka eller änkling med låg pension att ha råd att bo kvar i huset när man efter makens bortgång endast har en inkomst men har kvar samma kostnader för villan som när de var två. är pensionärerna inte vidare högt skuldsatta på sina hus, vilket leder dels till att den deklarationsmässiga nettoinkomsten av villan blir större, dels till att de har större förmögenhet än de mer skuldsatta. Båda dessa förhållanden leder i sin tur till högre skatt och lägre kommunalt bostadstillägg. Skatten stiger på grund av att det extra avdraget reduceras i förhållande till inkomst och förmögenhet. Kommunala bostadstillägget reduceras på motsvarande sätt i förhållande till inkomst och förmögenhet. Vid beräkning av det extra avdraget för pensionärer upptas dock av villans taxeringsvärde minskat med skulderna, medan av motsvarande värde ligger till grund för beräkningen av rätten till kommunalt bostadstillägg. Som nämnts kan det uppstå ekonomiska svårigheter för pensionärer och då främst ensamstående att ha kvar den villa som var en lämpligt stor bostad under ett tidigare skede i livet, men som de både vill bo kvar i och som det ur alla synpunkter är bäst att de kan bo kvar i så länge krafterna tillåter det. Att öka skulderna för att kompensera för liten nettoinkomst torde varken vara möjligt eller önskvärt och torde för flertalet pensionärer betraktas som oacceptabelt. Med hänsyn till rådande förhållanden och angivna strävanden bör enligt vår mening företas en översyn av skattereglerna och reglerna för kommunalt bostadstillägg i syfte att underlätta för pensionärer - och då främst ensamstående - att kunna bo kvar i egna bostadshus. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att hos regeringen begära att frågan om pensionärers ekonomiska möjligheter att bo kvar i egna bostadshus utreds i enlighet med vad som i motionen anförts. minab/gotab 1985
mot · G8021139 · 1985-01-23 00:00:00 — m. fl. Rätt att i kommun införa vårdnadsersättning Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:1138 hemställs att beslutar att hos regeringen begära förslag om sådan ändring av kommunallagen att det är förenligt med den kommunala kompetensen att i en kommun införa vårdnadsersättning. . ÅSLING (c) . () ()
mot · G8021140 · 1985-01-23 00:00:00 — m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:1138 hemställs 1. att beslutar att höja skattereduktion för ensamförälder och hemmamake, vad gäller barnfamiljer, till , 2. att beslutar att för privata dagmammor införa ett avdrag vid taxeringen som kostnadserättning med /barn. . ÅSLING (c) . () () () () () () ()
mot · G8021141 · 1985-01-23 00:00:00 — m. fl. Befrielse från arbetsgivaravgift i vissa fall Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:1138 hemställs att beslutar att befrielse från arbetsgivaravgiften skall föreligga för utbetald lön . för föräldrar som anlitar privat barnomsorg, vilken inte uppbär statsbidrag. () () () . ÅSLING (c) () () () () () () () () () . () ()
mot · G8021142 · 1985-01-23 00:00:00 — m. fl. Tjänstledighet för vård av barn Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1984/85:1138 hemställs att beslutar att hos regeringen begära förslag så att den lagstadgade rätten till tjänstledighet för vård av små barn förlängs till . . ÅSLING (c) . () () minab/gotab 1985 79734
mot · G8021144 · 1985-01-23 00:00:00 — Motion 1984/85:1144 m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:1143 hemställs 1.att beslutar ansluta sig till en målsättning för vissa grupper om sänkt marginaleffekt i skatte- och bidragssystemet genom utökat skatteutjämningsbidrag, 2. att beslutar hos regeringen begära tilläggsdirektiv till skatteutjämningskommittén i syfte att överföra stora delar av kommunernas specialdestinerade statsbidrag till ett generellt statsbidragssystem. () () () . ÅSLING (c) () () () () () () () () ()
mot · G8021145 · 1985-01-23 00:00:00 — m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:1143 hemställs att beslutar ansluta sig till en målsättning för vissa grupper om sänkt marginaleffekt i skatte- och bidragssystemet genom minskad marginaleffekt i bostadsbidragssystemet. . ÅSLING (c) () () () () () () . () ()
mot · G8021147 · 1985-01-22 00:00:00 — och elproduktion vid små kraftverk Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:1146 hemställer vi att beslutar att en elproduktion motsvarande 0,4 GWh och anläggning skall vara skattefri enligt det förslag som redovisas i motionen. () ()
mot · G8021148 · 1985-01-23 00:00:00 — Det finns i en allmän utbredd insikt om hemspråkets betydelse för invandrarbarnen, vilket tar sig uttryck i att kommunerna anordnar hemspråksträning för såväl skolbarn som förskolebarn samt att det utgår statsbidrag för sådan verksamhet. Genom hemspråksreformen blev kommunerna skyldiga att anordna hemspråksundervisning i och gymnasiet. Till hemspråksträning i förskolan utgår emellertid statsbidrag endast för de fem- och sexåringar som är inskrivna och utan att socialtjänstlagen ställer några krav på kommunerna. uttalades att insatserna i förskolan och på låg- och mellanstadier bör prioriteras, eftersom personlighetsutvecklingen hos barnen i de åldrarna är beroende av goda kommunikationsfärdigheter. Det är också i dessa åldrar barn måste få möjlighet att utveckla sitt första språk för att senare kunna uppnå en aktiv tvåspråkighet. En ständig diskussion förs om hur man skall ordna daghemsvistelsen för invandrarbarnen - i enspråkiga eller flerspråkiga grupper. Meningarna går isär och det finns säkert inte något entydigt svar på frågan. Troligen måste man komma fram till olika lösningar i olika kommuner beroende på att förhållandena skiftar både vad gäller antalet invandrarbarn och sammansättningen av invandrargruppen. Men faktum kvarstår att det är viktigt med kontinuerlig hemspråksträning för barnen. Genom en minskad statlig detaljreglering kan kommunerna få större frihet att anpassa sin verksamhet till lokala förhållanden för att därigenom kunna utnyttja sina resurser på ett effektivare sätt. Som ett led i dessa strävanden borde kommunernas samlade resurser för hemspråksstöd kunna användas effektivare om de fick disponeras friare i förskola resp. grundskola efter lokala behov i resp. kommun. Med hänvisning till ovanstående hemställer* jag att som sin mening ger regeringen till känna att kommunerna bör ges möjlighet till en friare användning av statsbidraget till hemspråksträning i . * Se även motion 1984/85:1149.
mot · G8021149 · 1985-01-23 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:1148 hemställer jag att som sin mening ger regeringen till känna att kommunerna bör ges möjlighet till en friare användning av statsbidraget till hemspråksträning i förskolan.
mot · G8021150 · 1985-01-23 00:00:00 — och sparande för företagsetablering Välståndet i vårt land har sin grund i det fria och enskilt ägda näringslivet. Genom att på världsmarknaden kunna avsätta produkter av hög kvalitet har exportinkomster tillförts näringslivet och därmed landet. Det är angeläget att näringslivet får arbeta under goda betingelser. Onödiga hinder och byråkrati måste bort. Skattesystemet måste utformas så att det stimulerar till expansion och utveckling. Av största vikt är att nyföretagande ligger på en hög nivå. I nybildade små och medelstora företag bereds många människor sysselsättning. Svårigheterna att starta och driva företag är många. Antalet företagskonkurser är stort. Inte minst drabbar dessa mindre företag. Orsakerna härtill kan vara flera: betungande skatter och avgifter, snårig lagstiftning och en ogenomtränglig byråkrati. En annan orsak kan vara den nystartade företagarens bristande kunskaper inom företagsområdet. En faktor som spelar stor roll för ett nybildat företag är det sätt på vilket startkapitalet skapas. Kapitalbehovet vid igångsättandet av ett nytt företag är ofta mycket stort. Även om kreditgivare kan ställa erforderligt kapital till förfogande är ränte- och kapitaltjänstkostnader tunga poster för ett nyetablerat företag, eftersom i de flesta fall måste lånas. Med nuvarande skatteregler är det i praktiken omöjligt att bygga upp ett eget startkapital. Mot denna bakgrund vore det angeläget om andelen eget kapital utgjorde en betydande del av startkapitalet. En möjlighet vore att tillåta ett skattefritt sparande , under förutsättning att sparat kapital avsätts för företagsbildning. Vid ett uttag för annat ändamål sker naturligtvis beskattning i vanlig ordning. Ett sparsystem av denna art skulle på ett naturligt sätt stimulera intresset för nyföretagande, bringa ner andelen lånat kapital och öka sparandet. För att med framgång kunna driva företag behövs gedigna kunskaper. De kurser som finns fyller en viktig funktion. Utbudet av en mera omfattande utbildning borde dock komma till stånd. Denna kunde med fördel bedrivas på kvällstid, eftersom de som avser att starta ett företag under förberedelseoch uppbyggnadsskedet fortfarande kunde ha kvar sitt arbete. Fördjupning i den bransch som för kursdeltagaren är aktuell skulle vara möjlig. På detta sätt skulle de väl förberedda kunna etablera sig som företagare. Överlevnaden för ett företag hänger ofta samman med möjligheterna att kunna exportera sina produkter. Svårigheterna för ett litet företag att slå sig in på en hård internationell marknad är så stora att de inte själva klarar av Den exportservice som finns att tillgå är i dessa sammanhang otillräcklig. En översyn är därför angelägen. Med hänvisning till vad som anförts hemställs* att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om skattefritt sparande för företagsetablering. () () * Se även motionerna 1984/85:1151-1152.
mot · G8021151 · 1985-01-23 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:1150 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om företagsledarutbildning. () ()
mot · G8021152 · 1985-01-23 00:00:00 — och till nystartade företag Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:1150 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om översyn av exportservicen till nystartade företag. () () minab/gotab 1985 79735
mot · G8021153 · 1985-01-21 00:00:00 — 1984/85 1153-1164 m. fl. Bidraget för vård av handikappade barn Vid bedömning av rätt till vårdbidrag skall även beaktas sådana merkostnader som uppkommer på grund av barnets sjukdom eller handikapp. Nuvarande regler för vårdbidrag, som innebär att endast helt eller halvt bidrag kan utgå, ställer många handikappade barn utanför denna rätt, trots att deras sjukdom/handikapp medför både extra kostnader och arbete. Vpk har i tidigare motioner framfört krav på att även en fjärdedels vårdbidrag skall kunna ugtå. Vi har då som exempel pekat på behoven för stomiopererade barn och barn med diabetes. Behoven är desamma för en rad ytterligare diagnoser. För att inga oklarheter skall uppstå vid bedömningen hos skilda försäkringskassor, så att barn som är berättigade till exempelvis halvt eller helt bidrag i stället får lägre vårdbidrag, bör tillämpningsanvisningarna kompletteras. I anslutning till justeringarna av nivåerna i vårdbidraget bör en utvärdering av beskattningsreglerna för merkostnadsdelen göras. Det finns tecken som tyder på att dessa regler inte fått avsedd effekt. Med hänvisning till vad som anförts föreslås* att som sin mening ger regeringen till känna att förutom helt och halvt vårdbidrag, ytterligare en nivå, en fjärdedels vårdbidrag bör införas. INGA (vpk) (vpk) * Se även motion 1984/85:1154. Nr 1153-/164
mot · G8021154 · 1985-01-21 00:00:00 — m. fl. Beskattningsreglerna för merkostnadsdelen av vårdbidraget Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:1153 föreslås att hos regeringen hemställer om utvärdering av beskattningsreglerna för merkostnadsdelen inom vårdbidraget. (vpk) INGA (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G8021156 · 1985-01-21 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:1155 föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om breddad gymnasieutbildning i . (vpk) (vpk)
mot · G8021158 · 1985-01-22 00:00:00 — och i Översyn av Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:1157 hemställs att hos regeringen begär en översyn av . HANS () i
mot · G8021159 · 1985-01-22 00:00:00 — och i Nytt polishus i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:1157 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ett nytt polishus i . HANS () i
mot · G8021160 · 1985-01-22 00:00:00 — och i Samarbete mellan seminstationen i och SIDA Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:1157 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående samarbete mellan seminstationen i och SIDA. HANS () i
mot · G8021161 · 1985-01-22 00:00:00 — och i Bevarande av bebyggelsen vid Revingehed Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1984/85:1157 hemställs att uttalar sig för att bebyggelsen vid Revingehed bevaras. HANS () i
mot · G8021162 · 1985-01-22 00:00:00 — och i Utbildningsinsatser i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:1157 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående forsknings- och utbildningsinsatser samt universitetsbyggnader i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen uttalas om utlokalisering till av viss verksamhet vid , 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om tandläkarutbildningen i , 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en breddad gymnasieutbildning i med en idrottslinje knuten till handboll. HANS () i
mot · G8021163 · 1985-01-22 00:00:00 — och i Järnvägarna i , m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:1157 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående järnvägarna i liksom angående trafiken på , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förbindelserna över . HANS () i
mot · G8021164 · 1985-01-22 00:00:00 — och i Ett handlingsprogram för , m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:1157 hemställs 1. att begär att regeringen uppdrar åt i och berörda regionala organ att dels upprätta ett långsiktigt handlingsprogram för i enlighet med vad som anförs i motionen, dels studera möjligheterna till ytterligare trädplantering längs länets vägar, 2. att beslutar inbjuda ett antal parlamentariker från för att studera och diskutera skogsdöden. 3. att hemställer att regeringen tar upp överläggningar med danska staten angående föroreningar av , 4. att begär att regeringen uppdrar åt att göra en sammanställning av internationell forskning och forskningsresultat i fråga om stranderosioner. HANS () i minab/gotab 1985 79736
mot · G8021166 · 1985-01-22 00:00:00 — Per m. fl. Bidrag till frivilliga försvarsorganisationer av statliga lotterimedel Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:1165 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen angivits om de frivilliga försvarsorganisationernas likställighet med andra folkrörelser då det gäller möjlighet att få stöd ur angivna statliga lotterimedel. () () () (m) () minab/gotab 1985 79737
mot · G8021168 · 1985-01-20 00:00:00 — m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:1167 hemställs att hos regeringen hemställer att försöksverksamheten med kabel-TV sker i enlighet med mediapolitikens överväganden. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)