mot · G8022495 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:2495 m. fl. Inrättande vid CTH av en professur i byggnadsvård bebyggelse omsluter vårt utan jämförelse största realkapital. Mätt över nyanskaffningsvärdet torde det omfatta , men det innehåller också kulturvärden som stundom anses omistliga. Dessa omfattas av ett kulturpolitiskt ansvar dokumenterat under bevarandemålet i vår av samtliga partier antagna kulturpolitiska lag med dess angivna mål. Även om det av strukturekonomiska skäl inte längre byggs så mycket som så är byggsektorn alltjämt en hörnsten i vårt lands ekonomi om man i den inräknar allt den omsluter av byggande, materialtillverkning, uppvärmning, förvaltning och underhåll/vård. Så räknat innehåller byggsektorn en fjärdedel av landets BNP och den sysselsätter en femtedel av landets förvärvsarbetande befolkning, även om förutsättningarna nu alltmer förändrats i riktning mot insatser i redan befintlig bebyggelse. Renoveringar, underhåll, om- och tillbyggnader upptar en allt större kvot i byggnadsverksamheten, vilket regeringen uppmärksammat genom planeringen för det s. k. ROT-programmet. Trots en neddragen nybyggnation års 55 812 bostäder i nyproduktion till bara 35 000 ligger bruttoinvesteringarna mätt priser i stort sett intakta, dvs. Som en följd av beslut om ett bostadsförbättringsprogram finns det skäl förmoda att ROT-sektorn kommer att öka sin relativa andel i byggnadsverksamheten. Bostadsförbättringsprogrammet upptar ju mycket brett såväl bostadspolitiska som samhällspolitiska och kulturpolitiska mål. Att bygga om ställer andra krav än nybyggnationen gör såväl vad gäller projektering som utförande, vilket kräver en omfattande teknikutveckling. Det gäller inte bara att skapa ny teknik för nya ändamål, det är också nödvändigt att vidmakthålla, omforma och utveckla äldre byggteknik av ofta hantverksmässig karaktär. Och här är det stundom bråttom. Det finns kunskapsrester som eljest genom den ekonomiska strukturomvandlingen kommer att försvinna. Här aktualiseras en viktig målkonflikt mellan kraven på ökad produktivitet (strukturomvandlingens primära orsak) och den kulturpolitiska målsättningen uttryckt som krav på varsamhet vid ombyggnad. Erfarenheterna av det s. k. miljonprogrammet ställer ett aktivt krav inom byggproduktionen på beständighet, utbytbarhet och god underhållsekonomi. måste kostnadsökningar hejdas både i brukandet och 1 1984/85. byggandet genom en ökad produktivitet. Allt detta kräver sammantaget en metodmässig utveckling av teknik och rationalisering av produktionsprocessen i byggsektorn. Således har också bostadsministern forskningspolitiska proposition (1983/84:107, bil. 8) framhållit behovet av en ökad FoU-verksamhet knuten till ombyggnadsfrågorna. Landets främsta statliga resurser för utbildning och forskning inom byggnadsområdet finns vid de tekniska högskolornas sektioner för arkitektur och väg- och vattenbyggnad. Styrkan i denna verksamhet ligger just i kombinationen utbildning och forskning. Det är nu önskvärt att de tekniska högskolornas byggsektioner i ökad omfattning tar sig an ombyggnadsfrågorna. Behovet av ny kunskap gäller nu också grundläggande frågor, vilket i viss utsträckning kräver fasta forskningsresurser. Slutsatsen blir då att statsmakten för att trygga uppnåendet av de mål den själv ställt upp inom byggsektorn bör garantera ökade basresurser, som är nödvändiga för att man skall nå fram till en inom området för ROT-programmet nödvändig grundläggande kunskapsutveckling. Som tidigare framhållits är de samtidiga kraven på förbättrad produktivitet och varsamhet vid ombyggnad en central frågeställning. Detta förutsätter att man utvecklar en ny typ av systemkunnande, vilket i första hand är en arkitektfråga. En angelägen åtgärd bör därför vara att inrätta en professur med inriktning mot ombyggnadsfrågor. En sådan professur bör lämpligtvis benämnas byggnadsvård. Vid () i finns de bästa förutsättningarna för en utökad forskning/utbildning kring ROT-frågorna. Under en följd av år har man där behandlat en rad frågor inom detta område utifrån olika aspekter och inom ramen för flera ämnen. Fr. o. m. /85 finns en lokal påbyggnadslinje i ombyggnad. Till denna antas 20 arkitekter och 20 väg- och vattenbyggnadsingenjörer. CTH har ett väl utvecklat samarbete inom utbildning och forskning mellan sektionerna för arkitektur och väg- och vattenbyggnad. Där finns också landets enda professur i arkitekturens teori och historia som kan sörja för den kultur- och teknikhistoriska aspekten. Där finns också sedan ett tiotal år ett centrum för byggnadskultur, som aktivt deltar i samverkan mellan högskola och allmänhet. Tillkomsten av en professur i byggnadsvård skulle betyda att CTH vidareutvecklas till ett centrum för utbildning och forskning inom detta område. som arkitekt- och civilingenjörsutbildningen i större utsträckning kan behandla ombyggnadsproblemen kan forskningen få en samordnande institution. Med stöd av ovanstående hemställer vi att beslutar inrätta en professur i byggnadsvård vid A-sektionen inom i . () () () () () () 1* 1984/85.