mot · G8021681 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. Det svenska biståndet till utvecklingsländerna utformas efter de fyra mål, som har fastställt. Vårt bistånd skall i mottagarlandet bidra till resurstillväxt, ekonomisk och social utjämning, demokratisk samhällsutveckling samt nationellt oberoende. Alla de fyra målen skall betraktas som lika viktiga. Det är väsentligt att vi från svensk sida betraktar dessa av fastställda målsättningar som så betydelsefulla att vi alltid arbetar efter att följa dem. Härigenom vinner vi respekt både i mottagarländerna och hos den svenska allmänheten. I det långsiktiga samarbete som sker mellan och programländerna i vårt bistånd är det särskilt viktigt att hålla biståndsmålen levande. När det gäller snabbt insatt katastrofhjälp är det av naturliga skäl andra mål, som gäller. Då är det viktigaste att få ut livsmedel till en svältande befolkning. har erhållit bistånd från . Det var, när landet blev självständigt 1980, som biståndet inleddes. Många gladdes då åt att en ny demokrati skulle skapas i hjärtat av . Den svarta befolkningsmajoriteten garanterades de fri- och rättigheter man tidigare hade förvägrats, när landet hette . De båda rivaliserande gerillaledarna hade försonats och en demokratisk författning hade införts. visade det sig tyvärr, att våldet och terrorn inte hade upphört. Premiärminister parti rekryteras från shonafolket, som utgör av befolkningen, medan Nkomos parti Zapu stöds av ndebelefolket i i södra . 1983 och 1984 har regeringstrupper, särskilt den fruktade s. k. femte brigaden, bedrivit ren terror mot befolkningen i . har frågan om våldet och förtrycket i , främst i , diskuterats i den svenska . I en frågedebatt svarade utrikesminister bl. a. följande på frågan om vilka åtgärder regeringen tänkte vidta med anledning av uppgifterna om massakrer i : För svensk del har statsministern på ett tidigt stadium understrukit det tragiska i denna utveckling i . Själv begagnade jag tillfället att vid mitt besök i för utrikesminister uttrycka vår oro över händelseutvecklingen. Jag underströk betydelsen av att förhindrade eventuella övergrepp mot oskyldiga civila samt vikten av att få uppgifterna från frivilliga organisationer ordentligt undersökta. ambassadör i instruerades tidigt att ta upp frågan direkt med . Vid debatter i om regeringstruppernas terror mot civilbefolkningen i har utrikesministern gett liknande svar. Den säger sig påtala det olämpliga i våldet och förtrycket, som regeringen är ansvarig för, men man låter sig nöja med detta. Inför trappades våldet åter upp. I en rapport från det svenska biståndskontoret i meddelades bl. a. att armén ordnade politiska massmöten där alla uppmanades bli medlemmar i . 1 förbjöds alla Zapu-möten (i dessa provinser). arrangerade däremot stora möten där, vilka urartade och ledde till att rena pöbelhopar vandaliserade och brände partilokaler, bostäder och bilar tillhöriga Zapu, Uanc och deras medlemmar. Ett 40-tal människor dödades och enbart i staden sydväst om totalförstördes enligt officiella uppgifter 96 hus. Polisen lyste med sin frånvaro under dessa kravaller ... Vid partikongressen, som hölls , beslutades att omvandla till en enpartistat "i tidens fullbordan och i enlighet med lagar och förordningar. Den tolkar detta uttalande så att en formell enpartistat inte kan inrättas förrän . En helt annan tolkning gör ledande Zanupolitiker i . En regeringsledamot sade , att enpartistaten införs , sedan parlamentsval hållits. Dessa skall äga rum i vår. har ett särskilt intresse av en demokratisk utveckling i . Före självständigheten stödde vi aktivt både och i befrielsekampen. Vi kan inte acceptera, att det ena partiets företrädare med våld och terror söker utplåna det andra partiet för att därefter med lagens hjälp förbjuda partiet att verka. Biståndsmålet, som talar om en demokratisk samhällsutveckling i mottagarlandet, måste gälla också utvecklingen i . Ett flerpartisystem upplöses och ersätts av en enpartistat. Enligt östeuropeisk modell har premiärminister inrättat en politibyrå, där han själv är generalsekreterare. har två kvarvarande Zapumedlemmar uteslutits ur regeringen. I många avseenden är enpartistaten alltså redan genomförd. Biståndet till utgör 125 milj. kr. Anslaget föreslås uppgå till samma summa nästa budgetår. Inom landramen används medel för hälsovård, importstöd, undervisning och en personal- och konsultfond. Utanför landramen arbetar flera svenska organisationer såsom , kyrkliga studieförbund. , Svensk volontärsamverkan och Svenska scoutrådet. mission har erfarenhet av arbete i landet. EN stor del av verksamheten är förlagd till . Vid enades , och moderata samlingspartiet om att kräva en ny biståndsutredning. Utredningen föreslogs lägga fram förslag enligt bl. a. följande riktlinje: 1 syfte att nå de fattigaste och mest utsatta grupperna samt att bidra till en demokratisk samhällsutveckling bör samarbetet med de enskilda organisationerna byggas ut. I , som är på väg mot enpartivälde från demokrati, finns alltså många enskilda organisationer, som bedriver ett omfattande arbete. Flera av dessa har verksamhet förlagd till . För att slå vakt om demokratimålet i vår biståndspolitik och för att stärka arbetet för mänskliga rättigheter i föreslår vi, att 10 milj. kr. omfördelas inom landramen till de enskilda organisationer, som verkar i . Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att beslutar att inom landramen för biståndsanslaget till anslå 10 milj. kr. till de enskilda organisationerna. () ()