mot · G902K706 · 1985-01-01 00:00:00 — Motion till 1985/86:K706 m. fl. (vpk) Rösträtt i riksdagsval för invandrare kommunisterna anser att rösträtt för invandrare i riksdagsval är en viktig politisk fråga. Dess betydelse stannar inte vid de svenska gränserna. Frågan har en internationell aspekt som alltför litet har uppmärksammats. invandrade ca 18 miljoner människor till de arbetskraftsimporterande länderna i . Av invandrarna tillhörde arbetarklassen. Orsakerna till den mycket kraftiga migrationsvågen har vi beskrivit i tidigare motioner. Situationen kan liknas vid den som rådde under industrialismens stora expansionsperiod, men då gällde flyttning från land till stad, nu går den över nationsgränserna. Anledningen är emellertid densamma-en flykt undan arbetslöshet, fattigdom och ett liv utan framtid, dit där det går att få ett arbete att försörja sig på. Förutom de klassmässiga, kulturella, språkliga och sociala förändringar folkomflyttningen har inneburit för såväl utvandrar- som invandrarländer har den också på ett radikalt sätt förändrat förutsättningarna för demokratin och parlamentarismen. Rösträttsbestämmelserna i hemländerna och invandrarländerna har gjort att flyttningen i allmänhet också inneburit förlust av rösträtten. Även i de fall där formella möjligheter till rösträtt funnits, har den mycket sällan i praktiken kunnat utövas. Miljoner invandrares förlust av rösträtt är i första hand en allmändemokratisk fråga. Men det är också en klassfråga, eftersom den helt övervägande majoriteten bland invandrarna tillhör arbetarklassen. Detta har haft som följd att arbetarklassen genomgående har varit kraftigt underrepresenterad i allmänna val både i utvandrings- och invandringsländer . Vi har den mycket vanliga situationen att människor arbetar på samma arbetsplats och har gemensamma sociala och ekonomiska intressen, men en del av dem är utestängda från möjligheten att politiskt påverka dessa intressen på grund av att de är utländska medborgare. Rösträttsbestämmelserna och framför allt kopplingen mellan medborgarskap och rösträtt härstammar från den tid då stora arbetskraftsomflyttningar mellan olika länder var ett okänt fenomen. Befolkningssammansättningen i de olika länderna var mer enhetlig och medborgarskapsmässigt homogen. I det läget framstod inte sambandet mellan rösträtt och medborgarskap som ett problem för demokratin, eftersom de som bodde och arbetade i ett land också var medborgare i det landet. Under de förutsättningarna kom inte rösträttsbestämmelserna att strida mot rösträttsreformens syfte, nämligen att Mot. 1985/86 ge alla människor möjlighet att påverka det politiska skeendet och samhälls- K706 livet i det land där de lever och arbetar och att den politiska ledningen och de beslut som bestämmer landets utveckling skall motsvara invånarmajoritetens intressen och vilja. är situationen annorlunda. Invandringen har för del inneburit att befolkningen är lika enhetlig som . Det finns flera hundra tusen invandrare och invandrarättlingar som inte är svenska medborgare och därför saknar rösträtt. Den helt övervägande delen av dessa verksamma människor som i är berövade sin rösträtt tillhör arbetarklassen. Den politiska diskrimineringen av invandrarna innebär således att arbetarklassen i inte har en politisk representation som svarar mot dess egentliga styrka. De borgerliga skikten är i motsvarande grad överrepresenterade i . Invandringen har på så sätt radikalt förändrat förutsättningarna för demokratin i . De nuvarande rösträttsbestämmelserna står inte i överensstämmelse med de stora demokratiska reformernas syfte utan kan till och med sägas utgöra hinder för demokratins utveckling. kommunisterna har under en följd av år ställt krav om att rösträtt för invandrare i riksdagsval måste införas. Den bör i princip utformas efter samma regler som gäller för rösträtt vid kommunalval. har avslagit vpk:s krav. Frågan har diskuterats och debatterats . En utredning blev tillsatt, vars betänkande man har stoppat i en byrålåda i . Orsaken till det är att de borgerliga skikten oroas av att deras maktställning kan hotas om rösträtten för invandrarna utsträcks även till dem som inte har svenskt medborgarskap. Borgerligheten åberopar och använder i sin argumentation rösträttsbestämmelser som inte motsvarar de faktiska förhållandena i landet och motverkar därmed, nu som tidigare, de grundläggande demokratiska reformernas syfte, för att slå vakt om sina klassintressen. Rösträtten visar sig nu återigen vara en klassfråga. Det tog den svenska arbetarklassen flera decennier av kamp för att uppnå de politiska rättigheter som gäller . Målet är fortfarande att uppnå allmän och lika rösträtt. gäller kampen invandrarnas rösträtt. Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen hemställer att förslag om rösträtt för invandrare i riksdagsval, oberoende av medborgarskap, föreläggs . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)