ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G8022547 · 1985-01-25 00:00:00 — Undervisning i hemkunskap på högstadium högstadium skall ge eleverna kunskaper i ämnena kost, hälsa, hygien och ekonomi. Dessa ämnen sammanfattas under titeln hemkunskap. disponeras till detta. Man gör en uppdelning, t. ex. så att man har i årskurs 8 och en veckotimme i årskurs 9. Detta är den grund som vår ungdom får för att i sitt vuxna liv kunna på ett ekonomiskt och funktionellt sätt sköta de för alla människor nödvändiga göromålen i ett hem: matlagning, bakning, tvätt och städning. De skall få insikt om betalningsformer, ångervecka, konsumentlagar, banklån och kontraktsskrivning. med en ansträngd ekonomi och begränsad fritid, eftersom de flesta människor har ett förvärvsarbete, är det av stor vikt att ungdomen får lära sig att rätt hantera sin ekonomi. Det är dessutom viktigt att de får kunskaper i varukännedom för att därigenom kunna hålla nere kostnaderna för bl. a. livsmedel. Många skulle få lägre matkostnader om de hade bättre kunskaper om hur man tillreder enklare köttdetaljer, lagar fisk och bakar bröd. Detta som ett alternativ till alla prefabricerade produkter. För att kunna ge eleverna i högstadium dessa kunskaper föreslås att tas ifrån fria aktiviteter och att således ämnet hemkunskap utökas . Med hänvisning till vad som i motionen framförts hemställs 1. att hos regeringen begär förslag till utökning av ämnet hemkunskap i högstadium, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att ämnet hemskunskap i fortsättningen skall kallas konsumentkunskap.
mot · G8022548 · 1985-01-25 00:00:00 — Bättre säkerhet för barn i trafiken Barnfamiljer med bil har i allmänhet särskilda barnsäten insatta i bilen. skriver till barnfamiljerna hur viktigt det är att barnen har fasta egna stolar och ger gärna råd om hur stolarna skall vara konstruerade. Det är bra. Men verket tycks inte ha upptäckt att det finns massor med barnfamiljer som inte har egen bil. Många har inte råd, andra har inte lust. Det betyder ändå inte att de aldrig åker bil. Det finns många barn som aldrig har åkt tåg, men det finns säkert inget enda barn som inte ganska ofta har fraktats i bil. Billösa föräldrar åker faktiskt bil med sina barn, men de åker taxi eller i släktingars och vänners bilar. Där finns inga barnsäten. Det vore naturligtvis inte praktiskt och inte heller önskvärt att alla personbilar utrustades med permanenta barnsäten, men däremot vore det rimligt att trafiksäkerhetsverket lät utveckla en bärbar barnsäkerhetsstol för tillfälligt bruk. måste ju ändå anse att alla barn bör sitta i en sådan stol vid bilfärd, inte bara de barn vars föräldrar har bil. Då skulle föräldrar utan bil kunna skaffa en sådan stol och taxiföreningarna finge möjlighet att på beställning hålla med dem. har också ofta en annan inställning än barnfamiljer till hastighetsbegränsningar. Tanken är att man inte skall sätta hasighetsgränsen så lågt att den inbjuder till överträdelser i stället för respekt. Den tanken är i och för sig förståelig. Problemet är att verket inte tycks ha samma uppfattning som många ansvarskännande medborgare om var gränsen för hastighetsbegränsningar kan sättas och ändå vinna respekt. Jag tänker i detta sammanhang främts /timgränsen i tätorternas rena bostadsområden där det finns många barn. Ofta önskar invånarna i sådana kvarter en hastighetsbegränsning men möts av oförståelse från myndigheternas sida. De åberopar då trafiksäkerhetsverkets anvisningar. Men häremot talar att de boende själva önskar begränsningen och därmed kan man faktiskt på goda grunder anta att de och deras besökare - som i princip är trafikanterna på gatan - är beredda att respektera en 30-skylt. I dessa två frågor bör trafiksäkerhetsverket kunna göra ytterligare insatser för barns trafiksäkerhet. Det gäller bara att tänka till och tänka om. Regeringen bör kunna ge verket uppdrag i nämnda hänseenden. Med stöd av det anförda yrkar jag att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om bättre säkerhet för barn i trafiken.
mot · G8022549 · 1985-01-24 00:00:00 — Fortsatt persontrafik på järnvägssträckan Inom län finns det en stor uppslutning bakom kravet på att personoch godstrafiken skall upprätthållas på banan . Såväl som berörda kommuner och Statsanställdas förbunds lokalavdelningar har framfört starka skäl för att banan bör tillföras riksnätet. Även en utbredd lokal opinion bland allmänheten vill rädda en fortsatt trafik på järnvägen . Tyvärr har representanter för socialdemokraterna och i transportrådet inte tagit någon hänsyn till de önskemål som förts fram om att rädda trafiken på den aktuella banan. Genom att transportrådet vägrat att banan tillförs riksnätet kvarstår hotet om nedläggning i varje fall för sträckan . Skulle persontrafiken gå förlorad innebär det att län går miste om ytterligare en länk i sitt järnvägsnät. Man bör då ta hänsyn till att länet förlorade persontrafik per järnväg. drog man även in sträckan . Denna omfattande järnvägsnedläggning - under en följd av år - har givetvis försvagat länets möjligheter att stärka näringslivet och sysselsättningen. Länet tål nu inte ytterligare bakslag på kommunikationsområdet. bör ansträngningarna i stället inriktas på att förbättra kommunikationerna på alla områden. Det går givetvis inte att bortse ifrån att persontrafiken varit svag på banan. Delvis beror det på att SJ haft och har en dålig service och att transportstandarden är relativt låg. SJ har dessutom nästan helt underlåtit att marknadsföra banan, och därmed har trafiken helt naturligt fått en svag utveckling. Det hade varit mera naturligt att SJ aktivt prövat alla möjligheter till att förstärka och utveckla trafiken på Nybro-Nässjö-banan. Det är dock inte för sent att sätta in offensiva åtgärder för att öka trafiken. Följande åtgärder borde bl. a. sättas in: En bättre anpassning av tågtiderna till de arbetstider som gäller inom regionen. En effektiv marknadsföring bör sättas in för att öka såväl godstransporter som persontrafik. Ett projekt bör startas för turistresor på banan exempelvis i samverkan med föreningen på järnvägslinjen . Med det underlag på flera hundratusen turister som besöker glasbruken i kommun borde det finnas möjligheter att marknadsföra särskilda turistresor på järnväg till Glasriket. Dessa aktiva säljinriktade åtgärder kombinerade med en bättre service skulle kunna ge SJ väsentligt ökade intäkter. För att banan inte skall belastas av det psykologiskt negativa i att framstå som nedläggningshotad bör den självklart tillföras riksnätet. Regeringen bör i kontakt med SJ framföra krav på att de offensiva åtgärder som framförts i denna motion blir beaktade av SJ-ledningen. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar hänföra banan till riksnätet, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts ovan angående bättre marknadsföring av trafiken på banan och att ett projekt för turiskttrafik startas med anknytning till Glasriket och de glasbruk som ligger i anslutning till banan.
mot · G8022550 · 1985-01-25 00:00:00 — i Körkortsklass för s. k. finns det möjlighet för personer som fyllt att ta traktorkörkort. Innehavare av traktorkörkort får dels köra traktor, dels köra ombyggda bilar vilka registreras som s. k. . får köras i högst . Fördelen med dessa fordon är bl. a. att de har en mycket låg olycksfrekvens. Den största nackdelen torde vara att den låga hastigheten ofta resulterar i att de ofta utgör ett hinder i trafiken. Regeringen bör ge trafiksäkerhetsverket i uppdrag att undersöka möjligheterna att skapa en särskild klass för en ungdomsbil. Denna bör utgå från samma principer som s. k. , men får framföras i högst . Om man vill avlägga prov för att få köra traktor krävs enbart ett teoriprov. För att få köra detta fordon bör enligt min uppfattning krävas motsvarande krav som för en vanlig bil, dvs. både teori och körprov. Ungdomsbilar bör utrustas med bilbälte. Med stöd av ovanstående hemställs att hos regeringen begär utredning om en körkortsklass för ungdomsbil i enlighet med vad som anförs i motionen. minab gotab 1985 79876
mot · G8022557 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. Anordnande av en helikopterflygutbildning på högskolenivå Det kan konstateras att man runt om i alltmer börjat intressera sig för säkerhetsaspekterna kring helikopterflygning. Aktuell statistik för visar att haverifrekvensen för såväl den civila som den militära sidan generellt sett är för hög, vilket resulterar i onödigt stora kostnader. Detta har också observerats från bl. a. luftfartsmyndigheternas sida. Det nu förestående resultatet av helikopterutredningen visar med all tydlighet på behovet av radikala åtgärder inom flygsäkerhetsområdet för helikopter. Av de preliminära resultaten från utredningen framgår bl. a. att åtgärder behöver vidtas för att förbättra den grundläggande utbildningen. Dessutom måste det till en förbättring av färdighetsträning och utbildning av svåra moment inom helikopterområdet. Den grundläggande utbildningen på den civila och den militära sidan är upplagd på ett i stort sett identiskt sätt, men bedrivs i helt skilda former. En flygutbildning blir ofta billigare om den kan kompletteras med simulatorträning. Enligt vad vi erfarit finns på den civila sidan ett intresse för att en helikoptersimulator för grundutbildning och även helst färdighetsträning skall tillkomma inom landet. Någon sådan finns inte. Även internationellt finns ett intresse för helikopterutbildning. På den civila sidan finns för helikopterflyg ingen organisation som motsvarar trafikflyghögskolan i för fastvingesidan. Utbildningen inom detta område är inte heller av högskolekaraktär. Dessa förhållanden resulterar dels i att urvalet blir skevt eftersom några studiemedel inte kan utgå, dels i att den civila efterfrågan på militära helikopterpiloter har ökat. Förhållandena på helikoptersidan börjar likna de som gällde innan trafikflyghögskolan bildades. Den militära helikopterorganisationen står nu dessutom inför en stor uppbyggnad, som avhoppen ökar av militära helikopterpiloter. Snabba åtgärder bör därför vidtas. Vi utgår ifrån att man inom försvaret planerar för den utökade utbildningen av helikopterförare som måste till för den ökade organisationen. Erfarenhetsmässigt har det varit svårt att få till stånd en samordning mellan militär och civil verksamhet trots att detta ur samhällsekonomisk synpunkt oftast skulle kunna leda till billigare totallösningar. Det har också ofta visat sig att det vid en ökad flygverksamhet kan uppstå luftrums- och/eller bullerproblem som kan bli gränssättande och hämma verksamheten. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att en militärt och civilt samordnad helikopterflygutbildning av högskolekaraktär bör komma till stånd. () ()
mot · G8022560 · 1985-01-25 00:00:00 — Vid /76 motionerade jag om ett allmänt interrail-kort. Då hade endast ungdomar upp till möjlighet att köpa interrailkort. I fanns möjlighet även för andra än ungdomar att köpa en motsvarighet till interrail-kortet för resa i . fick vi möjlighet att köpa interrail-kort, för kvinnor och män . Det var en stor fördel och mycket bekvämt för pensionärer att kunna åka på interrail. Tyvärr togs kortet bort . Anledningen var att sålde av korten. Övriga länder inom UIC var inte intresserade av att behålla korten. Det finns nu ett reskort som kan köpas av pensionärer för . Det ger en rabatt på inom ungefär samma områden som interrail gällde. Interrail för äldre innebar en mycket god möjlighet för pensionärer att få se och uppleva andra länders natur och kultur. Det finns anledning att understryka önskvärdheten av att SJ arbetar för att på nytt införa interrailkort för äldre. Med hänvisning till ovanstående hemställs att uttalar sig för att SJ bör arbeta på ett återinförande av interrail-kort för äldre.
mot · G8022561 · 1985-01-25 00:00:00 — i Ny sträcknig av Begslagsbanan Trestad, dvs. Trollhättan-Vänersborg-Uddevalla, fungerar i många avseenden som en sammanhållen region. Den utgör en stor arbetsmarknad och svarar för ett stort utbud av samhällelig och kommersiell service. Goda kommunikationer såväl internt inom regionen som externt, dvs. till och från området, är därför av stor vikt för att servicen skall bli tillgänglig för så många som möjligt. En försvårande omständighet utgör järnvägsnätet i området. Banan mellan och /passerar men ger ingen direktkontakt med vare sig eller . Banan UddevallaHerrljunga/knyter ihop och men berör inte . I möts de båda banorna, vilket leder till omständliga och tidsödande kompletterande resor med byten till annat tåg, buss eller bil. En omläggning av (//) så att den leds in till skulle eliminera denna regionala olägenhet och innebära en vettig investering i infrastruktur i bestående värden. Frågans tekniska lösning utreds f. n. inom i . Ett genomförande av projektet kan sannolikt inte motiveras ur företagsekonomisk synvinkel utan måste grundas på samhällsekonomiska kalkyler. Med hänvisning till ovanstående hemställs att begär att regerignen låter utreda ny sträckning av .
mot · G8022562 · 1985-01-24 00:00:00 — Motion 1984/85:2562 Landskapsskyltar vid större allmänna vägar Våra landskap är - för att citera ur ett känt uppslagsverk - historiskt framvuxna enheter med geografiska och kulturella särdrag. Våra län är enbart förvaltningsenheter, låt vara med gammal bakgrund men inte av samma kulturhistoriska betydelse. a. detta skäl är det ologiskt att vi som resenärer på våra större allmänna vägar får möta skyltar med länens och inte landskapens namn. För allmänheten är det långt viktigare att få veta i vilket landskap och inte län man kör in. I några fall sammanfaller som bekant länets och landskapets gränser, och där kan en länsskylt indirekt upplysa även om landskapet. Som regel är det dock annorlunda. Enligt min mening är t. ex. landskapet ett för allmänheten intressantare begrepp än , och län, landskapet intressantare än och , landskapen och intressantare än , landskapet ett intressantare begrepp än osv. Av dessa skäl samt för orienteringen och det geografiska kunnandet föreslår jag att vägförvaltningarna i länen anmodas att utmed de större allmänna vägarna ställa upp skyltar vid landskapsgränserna med namnet på landskapet. Om länsnamnet anses viktigt kan det givetvis också tas med, så som fallet är på åtminstone en plats i landet. På gränsen mellan och finner man sålunda en skylt med den dubbla texten - . Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om uppsättande av landskapsskyltar utmed de större allmänna vägarna.
mot · G8022563 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:2563 Effekterna av investeringar i telenätet, m. m. I årets budget föreslår regeringen att nästan 20 miljarder investeras i med bolag. Merparten - ca 12,5 miljarder - är investeringar i telenätet. Detta skulle göra till den största investeraren i landet. Kapaciteten kommer att bli så stor i telenätet att alla som efterfrågar det med kort leveranstid skall kunna få tillgång till landsomfattande datakommunikationsmöjlighet med hög kapacitet. Problemet är att tillhör de länder som har ett väl utbyggt telenät. En utbyggnad måste också motsvaras av en efterfrågan som har ekonomi att betala kostnaderna för finansering av räntor och återbetalning av investerat kapital. Sådan lönsamhet finns inte i näringlivet att den kan bära kostnaderna för ökad kommunikation. Man måste också få tid att arbeta. Snarare finns ett minskat kommunikationsbehov och krav på att de som kommunicerar gör detta effektivare. Det är sannolikt att om en enda av de 20 miljarderna användes för att lära telekonsumenterna att kommunicera bättre med varandra så kan det befintliga telenätet utnyttjas effektivare och samhället använda investeringskapitalet effektivare till investeringar inom viktigare områden. Om exempelvis betalningsströmmarna i landet kunde ske snabbare kan stor lönsamhet uppnås. Det tar vanligen innan den som betalar via postgiro eller bankgiro fått inbetalningen registrerad hos mottagaren. Ju högre kostnader betalningssystemet drabbas av i hanteringen, desto längre tvingas betalningsmottagaren vänta på sina pengar. Däremot är telenätet så effektivt att man i bank sekundsnabbt kan konstatera om täckning finns på en check som mottagaren har i sin hand. Om några av de miljarder som man avser att skall investera i stället används för att ändra bankernas betalningssystem så att tidsvinster erhålls är detta av största betydelse både för den regionala utvecklingen och för svensk industris konkurrenskraft. Med hänvisning till motionen hemställs att hos regeringen föreslår tillsättande av en utredning som utvärderar effekterna av föreslagna investering i telenätet och hur detta påverkar såväl konsumenter som skattebetalare samt utreder effekterna av påskyndade betalningsrutiner i det svenska samhället.
mot · G8022565 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:2565 Villkoren för erhållande av traktorkort I 29 § körkortslagen (SFS 1977:477) stadgas: Traktorkort får utfärdas endast för den som har fyllt eller, om särskilda skäl föreligger, för den som har fyllt . I förarbetena till detta stadgande anges att villkoret för att en 15-åring skall kunna erhålla traktorkort är att det är fråga om en lantbrukarson eller -dotter som behöver traktorkort för att hjälpa till på föräldragården. En sådan bestämmelse är helt rimlig. Dock kan anföras att ett motsvarande behov finns även för barn till utövare av andra yrken än lantbrukarens. En son till exempelvis en åkare som i sin verksamhet använder en lastmaskin klassad som traktor kan, likaväl som en son till en lantbrukare, ha behov av traktorkort redan . Det kan t. ex. vara fråga om barn som fyller och som går ut från . En reflexion som ofta görs i dessa sammanhang är att det inte ställer större krav att på allmän väg framföra en lastmaskin med last som skall lossas än att t. ex. köra ett större traktorekipage. Det är inte ovanligt att bruttovikten på ett sådant traktorekipage inkl. last uppgår till . Enligt nuvarande praxis är det mycket besvärligt för en 15-åring att i fall som här avses få tillstånd att ta traktorkort. Dock har det inträffat att vissa länsstyrelser medgivit sådant tillstånd. Det är önskvärt att sådana i större utsträckning kan beviljas i fall av här nämnd typ, men för detta erfordras en ändring av riktlinjerna för länsstyrelsernas handläggning. Med det anförda hemställs att uttalar att tillämpningen av 29 § körkortslagen utsträcks så, att länsstyrelserna får möjlighet att utfärda traktorkort till 15-åringar inte bara vad gäller barn till lantbrukare utan också vad gäller barn till andra yrkesutövare med behov av medhjälpare med traktorkort.
mot · G8022567 · 1985-01-24 00:00:00 — Motion 1984/85:2567 m. fl. har en nordisk styrgrupp bildats för att studera möjligheterna att skapa en Scandinavian Link, snabbtåg och motorväg från till . Projektet syftar till att skapa en transportstruktur som skall minska tidsavståndet mellan nordiska industricentra och de kontinentala marknaderna. I ett vidare perspektiv innebär förslaget ökad effektivitet i det europeiska transportsystemet. Initiativet till Scandinavian Link innebär att förutsättningar skapas för en helhetslösning av kommunikationsproblemen på . Projektet innebär motorvägsstandard för hela sträckning, vilket är väl motiverat dels av trafiksäkertsskäl, dels med tanke på näringslivets möjligheter. Det bör i detta sammanhang noteras att regeringen fattat beslut om att den nu aktuella utbyggnaden mellan och skall byggas med motorvägsstandard. I samband med de presenterade industriplanerna, där Volvos nyetablering är ett huvudinslag, har regeringen också förklarat sig vara beredd att studera om man inom ramen för Scandinavian skall kunna förbättra kommunikationerna på . Styrgruppen kring Scandinavian Link kommer att analysera den kontinentala nyttotrafikens intäktsförutsättningar, politiska möjligheter och hinder i berörda nordiska länder samt juridiska och finansiella alternativ för ett genomförande av idéskissen. Det är utomordentligt angeläget att den medverkar i och underlättar den studie som genomförs av styrgruppen för Scandinavian Link. Regeringen bör också i den mån det visar sig erforderligt ta initiativ för att få övriga nordiska länder att engagera sig i projektet. Med anledning av vad vi i motionen anfört hemställer vi att beslutar att uttala att regeringen aktivt bör medverka i arbetet med att förbättra effektiviteten i transportsystemet i enlighet med projektet . HANS () i () () ()
mot · G8022568 · 1985-01-25 00:00:00 — och till Hörnäsand av isbrytarverksamheten Ledningen av statens isbrytarverksamhet är organiserad såsom en sektion under som är lokaliserat till . Enligt vår mening bör lokaliseringen av själva isbrytningssektionen kunna omprövas. Två goda skäl kan anföras för detta: uttalade i samband med behandlingen av proposition grundad på decentraliseringsutredningens betänkande, att de statliga verken alltid bör uppmärksamma möjligheterna till decentralisering. Själva verksamheten och verksamhetens ledning bör ligga varann så nära som möjligt. Det är väl känt att isbrytning erfordras längs , medan vissa år är isfri. I vart fall ligger tyngdpunkten alltid i och . framstår därför som en geografiskt mycket lämplig plats för isbrytningssektionens förläggning. I nära anslutning till frågan om ledningen ligger själva underhållet av isbrytarflottan. Vi anser att en stor del av isbrytarunderhållet kan läggas till Gustafsvik i norra delen av . Varvet där har redan nu kapacitet för underhåll av de mindre isbrytarenheterna. Dockan vid Gustafsvik, som är byggd av staten, kan utbyggas för att klara även de större enheterna i isbrytarflottan. Mot bakgrund av det anförda yrkar vi 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lokalisering till av , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utnyttjande av varvet i för isbrytarunderhållet.