ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G802619 · 1985-01-18 00:00:00 — m. fl. Utbildning av finskspråkiga skådespelare i Finska invandrare kan sägas ha en särställning bland invandrar- och minoritetsgrupper i . Historiska band, kulturella, etniska och politiska värderingar samt nordiska avtal och överenskommelser motiverar till särlösningar för finska invandrare. Språket är det avgörande i finska invandrares kulturella strävanden. Det gäller i hög grad den finskspråkiga befolkningen i norra . Amatörteaterverksamheten bland finskspråkiga är livlig. Ca 70-talet grupper är verksamma bland finska invandrare. har flera fria grupper bildats. Regeringen uppdrog 1975 åt () att utreda frågan om inrättande av yrkesmässigt verksam finskspråkig teaterensemble (Finsk teater i KUR 1977:2). KUR föreslog i sitt betänkande åtgärder för finskspråkig teater. Som ett resultat av detta har statsmakterna gett stöd för finskspråkigt teaterarbete genom anslag för amatörteaterverksamhet och för gästspel från . En samrådsgrupp tillsattes 1980 med representanter från , Riksförbundet Finska föreningar i och . Samrådsgruppen har även penetrerat den tredje frågan, nämligen den professionella teatern för finskspråkiga i . har följande åtgärder vidtagits för att förverkliga den finskspråkiga professionella teaterensemblen: - Eftersom det inte finns tillräckligt många utbildade finskspråkiga skådespelare i har medel sökts för en teaterensemble med skådespelare rekryterade från . - Man har övervägt att öppna en linje för finskspråkiga elever vid statens scenskolor. - Man har prövat tanken att utbilda i boende amatörskådespelare i . Erfarenheterna har emellertid gett vid handen att det bästa sättet är att få fram skådespelare bland finskspråkiga i , dvs. att genom olika åtgärder stödja amatörteaterverksamhet bland finskspråkiga och få till stånd utbildning för finskspråkiga teaterintresserade. Det är ett långsiktigt arbete. I årets (1985/86) budget anslår regeringen en halv miljon för ett speciellt amatörteaterprojekt för finskspråkiga. Det är gott och väl, men man måste också kunna ge i verkande finskspråkiga amatörskådespelare möjlighet till utbildning. Ett sätt är att vid antagandet av finskspråkiga elever till statens scenskolor ge extra antagningspoäng. Några finskspråkiga elever kunde få starta sin utbildning i med några års intervaller. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om rekrytering av finskspråkiga elever vid statens scenskolor. () ()
mot · G802620 · 1985-01-15 00:00:00 — och till fristående skolor Bakgrunden till den proposition om statsbidrag till fristående skolor som c-fp-regeringen tog initiativet till var ett väldokumenterat intresse från föräldrar, lärare och elever för vad som kan beskrivas som alternativa skolor av olika slag och positiva erfarenheter av de fristående skolor vi redan hade. Att driva fristående skolor hade naturligtvis varit tillåtet också tidigare. Men flertalet av dem hade kunnat existera och utvecklas endast tack vare stora uppoffringar i form av tid, arbete och pengar från lärares och föräldrars sida. Genom det statsbidrag som föreslogs och som sedan antog skapades rimligare arbetsvillkor för de fristående skolorna. Det nya statsbidragssystemet är förvisso begränsat till sin karaktär om man jämför med våra skandinaviska grannländer. Men det var ändå första gången som en sådan här bidragsmöjlighet öppnades för mer än några enstaka skolor, och det har skapat en helt ny ekonomisk trygghet för många av dagens fristående skolor. Fristående skolor måste ses som ett positivt värde för vårt skolsystem, som vi skall ta vara på och ge goda utvecklingsmöjligheter. En av grundtankarna bakom mittenregeringens förslag om statsbidrag till fristående skolor av olika slag var att de familjer som väljer en utbildning utanför den ordinarie skolan måste av rättviseskäl tillförsäkras ett visst stöd från samhällets sida. I föregående års budgetproposition framhölls att verksamheten vid de fristående skolor som fått statsbidrag skulle utvärderas till och att inga ytterligare skolor skulle få bidrag i avvaktan på utvärderingen. Enligt vår mening bör riksdagsbeslutet gälla, och ansökningar, nya eller upprepade, från skolor som inte erhållit statsbidrag bör prövas av regeringen även då utvärderingen pågår. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om prövning av fristående skolors rätt till statsbidrag även utvärdering pågår. () ()
mot · G802621 · 1985-01-17 00:00:00 — 1984/85:621 m. fl. Avkortad praktisk-pedagogisk utbildning för vissa forskarutbildade UHÄ föreslog att vissa utbildningsåtgärder skulle vidtas i syfte att minska bristen på adjunktsbehöriga lärare. a. föreslog UHÄ en kortare praktisk-pedagogisk utbildning om 20 poäng för sökande som dels har en fullständig ämnesteoretisk utbildning, dels har tjänstgjort minst sju terminer som lärare på minst halvtid. Regeringen beslöt att den föreslagna 20-poängsutbildningen fick anordnas inom ramen för den avslutande praktisk-pedagogiska ämneslärarutbildningens kapacitet. Därvid fick en 40-poängsplats bytas ut mot två 20-poängsplatser. I ämnesteoretiskt avseende krävs doktorsexamen för behörighet till lektorstjänst i gymnasieskolan. Forskarutbildade lärare måste ses som en viktig resurs i skolan. Det är av stort värde att elever i gymnasieskolan har tillgång till lärare med forskarkompetens. Goda ämneskunskaper och forskarerfarenhet utgör en stimulans i skolarbetet, både rent allmänt och för att få ungdomar intresserade av högskoleutbildning och forskning. Antalet lektorstjänster i gymnasieskolan är drygt 2 600. Det är dock svårt att finna personer med såväl doktorsexamen som praktisk-pedagogisk utbildning till de utannonserade lektorstjänsterna. var t. ex. 740 lektorstjänster vakanta. ledigkungjordes 320 av dessa, av vilka endast ca 110 tillsattes. Till bilden hör att många av de tillsatta tjänsterna tillsatts med transportsökande, dvs. sådana som innehade lektorstjänst på mindre ort och som sökte till en större. Det var alltså mestadels fråga om förflyttningar inom systemet och inte om ett reellt nytillskott till lektorskåren. ledigkungjordes 440 lektorstjänster. Möjligheterna att få en större del av dem besatta med personer som såväl avlagt doktorsexamen som genomgått praktisk-pedagogisk utbildning är synnerligen små. För att lektorstjänsterna i gymnasieskolan skall kunna besättas krävs extraordinära åtgärder vad gäller den praktisk-pedagogiska utbildningen som är en flaskhals, bl. a. därför att det endast utgår studiemedel . På samma sätt som tidigare en avkortad praktisk-pedagogisk utbildning kunde anordnas för adjunktsbehöriga lärare som tjänstgjort minst sju terminer som lärare på minst halvtid, bör en avkortad praktisk-pedagogisk utbildning under en övergångstid anordnas för i ämnesteoretiskt hänseende lektorsbehöriga sökande som tjänstgjort som lärare i högskolan och/eller gymnasieskolan minst sju terminer under minst Värdet av undervisningserfarenhet på högskole- eller gymnasiestadiet bör under förhandenvarande omständigheter kunna bedömas lika. UHÄ bör alltså få byta ut en 40-poängsplats inom den praktisk-pedagogiska utbildningen mot två 20-poängsplatser för sökande som i ämnesteoretiskt hänseende är lektorsbehöriga och som har pedagogisk erfarenhet. Detta innebär också ett effektivare resursutnyttjande på lärarutbildningslinje. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om avkortad praktisk-pedagogisk utbildning för forskarutbildade som har pedagogisk erfarenhet. () ()
mot · G802622 · 1985-01-18 00:00:00 — m. fl. Tåguppehåll i m. fl. För en kommun är det en stor nackdel att inte ha en järvägsservice inom kommunen och framför allt centralorten. Ännu värre känns det naturligtvis, som i , när en stambana med ett stort antal tåg passerar den ännu bemannade stationen utan att stanna. Man har nackdelen med nedfällda bommar m. m. men måste åka buss till någon av grannkommunerna för att komma med tåget. SJ har satsat på att erbjuda snabba förbindelser mellan och . För att fullfölja det har flera stationer förlorat sina tåguppehåll. F. n. stannar tågen på tio orter utmed västra stambanan. En del av dessa är av samma storlek eller mindre än . Det finns möjlighet i nuvarande tågplan att låta vissa fjärrtåg göra uppehåll i utan stora förändringar, eftersom alla tåg inte gör uppehåll vid alla mellanstationer. Tågresandet har på grund av betydligt höjda bensinpriser, SJ:s satsning på lågpris m. m. ökat betydligt , då persontågen slutade att stanna i . Dessutom har SJ aldrig kunnat redovisa någon ekonomisk vinst med indragningen. För en kommun som , som satsar mycket på småföretag, är det en förutsättning att kunna erbjuda goda kommunikationer. Många av dessa företag klagar på att de har svårt att rekvirera arbetskraft, eftersom man inte har tåguppehåll. Människor som i eller frågar SJ hur de skall komma till får de mest underliga svar. En rimlig ambition bör vara att några tåg gör uppehåll. Med ökat resande, utan fler investeringar från SJ:s och kommunens sida än nya plattformsanläggningar, borde SJ kunna få en viss vinst och dessutom visa att man är hela svenska folkets järnväg, inte bara de stora tätorternas. Fjärrtågstrafik underlättar företagens kommunikationer med omvärlden. Det medför även andra positiva effekter när det gäller trafiksäkerhet, vägunderhåll, miljö och energiförbrukning. Det medför en samhällsekonomisk vinst, även om man inte direkt kan omsätta det i pengar. SJ kan på många olika sätt underlätta för att få förbättrade kommunikationer. Ett av de bästa är att införa några tåguppehåll per dag. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en utökning av antalet orter med tåguppehåll. () () L. () i
mot · G802624 · 1985-01-17 00:00:00 — och användande av bilbälte Under nära har det varit lag på att använda säkerhetsbälte i bilarnas framsäten. Denna lag har bidragit till att minska antalet skador och dödsolyckor i trafiken. är nästan alla bilar utrustade med bälten även i baksätet. Alltför få använder dock dessa bälten, och någon lag om användandet finns fortfarande inte. Bedömningar från flera håll visar att om alla använde bilbälte, så skulle många liv kunna räddas och svåra skador undvikas. Det gäller naturligtvis såväl barn som vuxna. Att använda bilbälte i baksätet är dock i hög grad en barnsäkerhetsfråga. bedömer att nästan hälften av dem som skulle räddas till livet skulle vara barn. Med tanke på alla de barn och vuxnas liv som kan räddas och alla de skador som kan undvikas, finns det ingen anledning att ytterligare avvakta med beslut om generellt användande av bilbälte. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att hos regeringen begär förslag till lagstiftning om generellt användande av bilbälte. () ()
mot · G802625 · 1985-01-18 00:00:00 — Utbildningen av trafiklärare har diskuterats . , som tillsattes , lämnade ett delbetänkande, där det framfördes viss kritik mot nuvarande former för trafiklärarutbildningen. I proposition 1981/82:81 om riktlinjer för det framtida trafiksäkerhetsarbetet m. m. ansåg den dåvarande regeringen att det inte var motiverat att vidta en så omfattande förändring i utbildningen som en omläggning till högskoleutbildning som trafiksäkerhetsutredningen hade föreslagit. och godkände de i propositionen uppdragna riktlinjerna för den framtida trafiklärarutbildningen. fick i uppdrag av regeringen att i samarbete med berörda myndigheter och trafikskolor göra en översyn av trafiklärarutbildningen. redovisade trafiksäkerhetsverket ett konkret förslag. Förslaget innebar bl. a. att den teoretiska utbildningen blir sammanhängande samt att den ökas från 15 m. m. förslag diskuteras f. n., och något datum för det slutgiltiga förslaget är inte fastställt. Det är ut många synpunkter angeläget att en revidering av trafiklärarutbildningen görs och att den mera anpassas till motsvarande form av utbildning på andra områden. Mot bakgrund av det anförda yrkar vi att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande en förändring av nuvarande trafiklärarutbildning i syfte att komma med ett reellt förslag så snart möjligt är. () () minab/gotab 1985 79653
mot · G802626 · 1985-01-18 00:00:00 — 1984/85 626-632 och över abonnenter i påtalades i motioner i och i skrivelser från i det olämpliga i att dela upp telefonkatalogen för i en Norrköpings- och en Linköpingsdel. Dessa motioner och skrivelser gav inte något positivt resultat, och vi har gett upp hoppet om att skall förstå det förnuftiga i att ha en sammanhållande katalog för länet. Men när man nu måste ha tillgång till två kataloger för att nå det primära centrum som och tillsammans utgör, så är det dock inte rimligt att man trots två kataloger inte kan få tag i telefonnumren till de östgötar som har riktnummer till , , och . De abonnenter som har 0151 och 0150 som riktnummer men som bor inom bör finnas med såväl i Norrköpingdelen som i de katalogdelar som omfattar resp. . De abonnenter som har 0381 och 0140 och som bor i bör finnas med såväl i Linköpingsdelen som i de kataloger som omfattar resp. . Mellan invånarna i ett län finns många gemansamma intressen vilka föranleder kontakter per telefon. Föreningar - ekonomiska, ideella och politiska - följer kommungränser, inte riktnummerområden, vilket naturligtvis också all och stora delar av verksamhet gör. Som det är är det tyvärr ganska vanligt att folk i läns mera centrala delar som söker telefonkontakt med personer i kommun eller norra delen av kommun med viss upprördhet redogör för vilka obekväma rutiner som måst användas för att få reda på telefonnummer till sökta personer. Visserligen påpekas att kontakt med nummerupplysningen ger snabbt besked. Mot detta kan erinras att detta förfaringssätt blir relativt kostsamt. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär sådana initiativ att samtliga abonnenter inom återfinns i någon av länets katalogdelar. () () 1 1984/85.3 sami.
mot · G802628 · 1985-01-17 00:00:00 — Kommunikationsminister föreslog i proposition 1981/ 82:81 bl. a. att skulle införa en successiv registrering av mopeder genom att endast registrera nya mopeder. Detta motiverades bl. a. med att mopederna normalt har en ganska begränsad livslängd, varför man kunde räkna med att efter sju så skulle bortåt av alla i trafik varande mopeder vara registrerade. Riksdagsmajoriteten bestående av sodialdemokrater, vpk-are, folkpartister och några moderater ansåg att detta var ett alltför obyråkratiskt sätt att införa en mopedregistrering. De beslutade i stället att mopedregistreringen skulle vara obligatorisk och alltså omfatta alla dylika fordon. I centerreservationen framhölls att detta skulle leda till mycket stora administrativa problem och skyhöga kostnader. Dessa våra farhågor har visat sig ytterst välgrundade, något som lett till att regeringen i proposition 1984/85:6 ifrågasatt om tidpunkten nu är den rätta för att införa mopedregistrering. Under hänvisning till detta svepskäl godtog , att man avvaktar ytterligare någon tid med att genomföra den av beslutade mopedregistreringen. För vår del anser vi att tiden nu är inne att upphäva det olyckliga och svårgenomförbara riksdagsbeslutet . Om en mopedregistrering över huvud taget skall genomföras, så synes den böra ske på det sätt som föreslogs i förstnämnda proposition 1981/82:81 och i centerreservationen. Med hänvisning till det anförda hemställs att upphäver det i riksdagsskrivelse 1981/82:231 redovisade beslutet om obligatorisk registrering av mopeder. () ()
mot · G802631 · 1985-01-17 00:00:00 — Förbättrad ersättning för viltskador på skogsmark Genom en kraftig avskjutning är nu den tidigare alltför stora älgstammen på väg att återgå till en mer normal dimension. Variationerna är dock stora, och lokalt kan älgtätheten vara så stor att mycket allvarliga skador åstadkommes på ungskogsbestånden. I exempelvis norra finns skogsmark som planterats med tallplantor och som efter älgens härjningar är totalförstörd. Skogsägarna har förlorat skogsproduktion och får till detta kostnader för återplantering - ett arbete som är bortkastat så länge inte älgstammen minskas. Ersättningssystemet för viltskador är synnerligen otillfredsställande. Även skogsägare, som drabbats av mycket stora ekonomiska förluster till följd av älgens härjningar, har synnerligen små möjligheter att få ersättning ur jaktvårdsfonden över vilken beslutar. Det är angeläget att ersättning för återställande av vilkskadad skog förbättras och att hela ersättningssystemet reformeras. Skadorna torde länsvis kunna relateras till älgtillgången. Det synes då rimligt att via intäkter från licensavgifter som inflyter till viltskadefonderna utbetala ersättning till de markägare som drabbats av älgskador. Utredning om skadans omfattning torde som kunna utföras av , eventuellt med hjälp av personal. Besluten bör också fattas länsvis. Det bör ankomma på utskottet att utarbeta erforderliga författningsändringar. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att ersättning för återställande av skogsmark som skadats av vilt skall utgå ur de länsvisa viltskadefonderna, 2. att beslutar att hälften av influtna licensmedel skall avsättas för ersättning av viltskador inom det egna länet.
mot · G802633 · 1985-01-18 00:00:00 — 1984/85 633-642 Motion 1984/85:633 Bevarande av åkermarken i De åtgärder sorn livsmedelskommittén föreslagit för en ny jordbrukspolitik bygger på nedläggning av omkring 300 000 ha produktiv . För del skulle detta få förödande konsekvenser. Det skulle mycket hårt drabba de kommuner som brottas med stora problem inom arbetsmarknaden. Den analys som gjort visar att länet i sin helhet skulle förlora 12 400 ha . Exempelvis skulle i , i , i av åkermarken vara hotad. Till detta kommer också de indirekta arbetstillfällen som jordbruket skapar. Inom transportsektorn, i livsmedelsindustrin, inom maskin- och serviceområdena skulle effekterna bli kännbara. Ett av de prioriterade områdena för utveckling av länet är turismen. Detta måste bygga på en god miljö, ett öppet landskap, en god service i våra bygder. Ett aktivt jordbruk, en levande landsbygd är en förutsättning för detta. Konsekvenserna vid nedläggning av skulle alltså för , hårt sargat arbetsmarknadsmässigt, bli förödande. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna jordbrukets stora betydelse för sysselsättning, turism och lokal service i . 1 1984/85.
mot · G802634 · 1985-01-16 00:00:00 — och mot import av hampfrö Det råder stor enighet om det angelägna i att minska tillgängligheten på narkotiska preparat. I praktiskt taget samtliga livsmedelsbutiker saluförs hampfrö som fågelmat. Av hampfrö odlas växten Cannabis sativa L, av vilken det är lätt att framställa hasch, marijuana och cannabisolja. Avsikten med import av hampfrö är naturligtvis inte att framställa narkotiska preparat. är emellertid situtationen sådan att hampfrö odlas i trädgårdar och blomkrukor av haschmissbrukare, som på så sätt kan fortsätta sitt missbruk ostört av de åtgärder som sätts in för att försvåra bruk av narkotika. Många alternativ föreligger för fågelmat utan inblandning av hampfrö. Ett importförbud för hampfrö kan därför genomföras utan utredningar och utan att svårigheter uppstår för försörjning av fågelmat. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar att hos regeringen begära förslag om förbud mot import av hampfrö. () ()
mot · G802636 · 1985-01-17 00:00:00 — är ett innanhav som hotas i många avseenden. Ett sådant hot som rönt stor uppmärksamhet är den rov- och utfiskning som pågår i den s. k. grå zonen. Det gäller här främst arterna torsk, lax och strömming/sill. Detta är allvarligt i sig och bör lösas genom internationella överenskommelser. Vi vet också att stora ansträngningar görs i detta avseende. Vi vill emellertid här peka på ett fiskeproblem som är av inte mindre betydelse för ostkustens skärgårdsfiskare. kommer troligen fiske med handredskap att släppas fritt för allmänheten utefter ostkusten. har enligt vittnesbörd från skärgårdsbefolkningen fiske med nät ökat kraftigt när det gäller de ägare av fritidsfastigheter som disponerar eget fiskevatten. Man utnyttjar sin kunskap om fiskarnas lektider och lekplatser. Det är främst fråga om arterna sik och gädda. Dessa fångas och kommer genom det nya fria fisket att fångas i en utsträckning som kan äventyra deras fortbestånd. Andra djurarter inom skärgårdsområdena skyddas genom särskilda tillträdesförbud , t. ex. fågelskyddsområden och sälskyddsområden. Fågel- och säljakt var en gång en viktig förutsättning för en levande skärgård. Så hade fortfarande kunnat vara fallet om inte brist på förutseende bringat vissa av dessa djurarter till gränsen till utrotning. Vi är rädda för att vi nu börjar närma oss motsvarande stadium när det gäller vissa skärgårdsfiskar. Skall vi få behålla en livskraftig fiskstam som skall utgöra grunden för en del av skärgårdsbefolkningens utkomstmöjligheter måste snabba åtgärder vidtas. Vi föreslår därför att fiskar under sin lekperiod skyddas genom fisksyddsområden där leken äger rum. Det vore lämpligt om i samråd med kunde utreda möjligheten att skapa fiskskyddsområden inom ostkustens skärgårdsområde. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att begär att regeringen vidtager åtgärder för att inrätta fiskskyddsområden inom ostkustens skärgårdar i enlighet med vad som anförts i motionen. () ()
mot · G802637 · 1985-01-17 00:00:00 — m. fl. Statskontroll av giftfri odling En väg att få till stånd en efterfrågan som bättre svarar mot jordbrukets produktion är att höja kvaliteten på produkterna. Härigenom uppnås inte bara en lönsammare inhemsk marknad utan också bättre möjligheter till export till godtagbara priser. Uppenbarligen är tiden nu mogen för en vidgad, samordnad marknadsföring av giftfria jordbruksprodukter. En organiserad odling av giftfritt medför att produktionsvolymen sjunker, men det kan ersättas av att priset inte blir beroende av världsmarknaden, som det nu är på standardiserad jordbruksproduktion. En svensk fördel i marknadsföring av giftfria produkter på export bör vara att vi har, inom våra gränser, ren luft och rent vatten samt en hård och detaljerad livsmedelslagstiftning i förhållande till andra länder. Tveksamheten hos konsumenter mot giftfria produkter bottnar i att ingen kontroll finns av att produkten verkligen är giftfritt odlad eller obesprutad. Säkerligen skulle en stor marknad kunna åstadkommas med rätt marknadsföring av svensk, ren produkt om en betryggande kontroll finns över att produkten verkligen är ren och giftfri. Här kan endast en statskontroll godtas. Organ härför torde redan finnas och verksamheten kan avgiftsfinansieras. att hos regeringen begär att frågan övervägs om en avgiftsfinansierad statskontroll av giftfri odling av jordbruks- och trädgårdsprodukter. () ()