mot · G802420 · 1985-01-16 00:00:00 — m. fl. Kriget i har pågått , men visar inga tecken på att mattas av. Tvärtom trappades stridigheterna upp , då ökade sin truppinsats och inledde en omfattande offensiv i . Stridshandlingarna drabbar civilbefolkningen allt hårdare. Höghöjdsbombningar och militära aktioner riktade mot jordbruket har drivit hundratusentals människor på flykt inne i och gjort svälten till ett större hot än kulor och bomber. Krigföringen leder till svåra skador på det utåldriga bevattningssystemet, själva blodsystemet i jordbruket, och på många historiska minnesmärken, t. ex. moskéerna i . Kriget har gjort ca en tredjedel av 15 miljoner innevånare till flyktingar innanför och utanför landets gränser. En total sovjetisk seger kan bara nås till priset av den afghanska nationens undergång. Få rapporter når oss från , och omvärlden kan bara gissa sig till omfattningen av det afghanska folkets lidande. Världssamfundet tycks stå handfallet inför den afghanska tragedin. kräver med överväldigande majoritet, 119 mot 1984, att de utländska trupperna skall lämna . gör en omfattande insats för att bistå de fyra miljonerna afghanska flyktingar i och . FN:s speciella sändebud, , gör ansträngningar för att nå en fredlig lösning på konflikten. Någon möjlighet att direkt påverka utvecklingen inne i har dock FN ej haft . Delvis beror detta på att kriget där inte följer det traditionella mönster till vilket FN:s struktur en gång avpassats: att nation står mot nation i ett öppet deklarerat krig som förs av reguljära stridskrafter. är ett icke-deklarerat krig i ett land i tredje världen där mönstret av inbördeskrig och utländsk intervention till stora delar sammanfaller. Liksom i alla anti-gerillakrig är det civilbefolkningen som drabbas hårdast, emedan civilbefolkningen svårligen kan särskiljas från gerillaförbanden. Detta faktum accentueras ytterligare av det vapenteknologiska gap som råder mellan gerillan och de sovjetiska trupperna, utrustade med 20:e århundradets vapenteknologiska under. FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna i antog en resolution, i vilken FN:s sociala och ekonomiska råd, ECOSOC, uppmanades att utse en rapportör för , med uppgiften att insamla relevant information och föreslå åtgärder i syfte att garantera respekten för de mänskliga rättigheterna i . ECOSOC tog fasta på rekommendationen och uppdrog åt österrikaren att avlägga rapport i frågan inför kommissionens 41 :a session i , . En utredning om de interna flyktingarnas situation och möjliga vägar att bistå dem, borde ligga inom ramen för det mandat som givits FN:s rapportör om de mänskliga rättigheterna i . bör därför instruera sin observatör i kommissionen för de mänskliga rättigheterna, och sina representanter i , speciellt då ECOSOC, att specialbevaka denna fråga. Det finns emellertid inom FN-systemet flera andra organ som på olika sätt borde kunna göra insatser inom sina områden framför allt genom att ta in och sammanställa information om förhållandena i landet. Vi tänker i första hand på , , och . Information - helt oundgänglig för internationell opinionsbildning - är okontroversiell i FN-sammanhang, då denna inte, till skillnad från operativ verksamhet, kommer i någon möjlig konflikt med internationell lag. Vetorätt existerar i FN bara i säkerhetsrådet. Något sovjetiskt veto kan därför inte bli aktuellt i andra FN-organ. Att dessa börjar fullgöra sina skyldigheter beträffande information till sina styrelser är inte heller något kontroversiellt eller revolutionerande. Svenska delegationer eller observatörer i sådana FN-organs styrande församlingar bör av regeringen instrueras, att driva en konsekvent linje i frågan om den sociala katastrofsituationen inne i . Denna linje bör i första hand gå ut på att påyrka grundläggande information från nämnda organisationers sida beträffande situationen inne i . Sådan information måste sammanställas av sekretariaten och presenteras för vederbörande styrelse. Regeringen bör också instruera permanenta representationer vid att uppvakta generaldirektörer och chefer för vederbörande och uttrycka den oro inför situationen i och bristen på information och debatt. Givetvis bör i denna fråga, såsom brukligt är, söka kontakt med andra regeringar via våra FN-delegationer för att samordna initiativ när det gäller . Det ges således enligt vår uppfattning rikliga tillfällen att i olika internationella organisationer föra den afghanska nationens situation och aktuella svårigheter på tal, allra helst som man kan förutse mycket betydande uppgifter för dessa organisationer den dag, då läge normaliseras. måste sålunda på allvar börja studera barnens nödsituation inne i , dvs. i de betydande områden som behärskas av befrielserörelsen. WHO kan i längden inte förbise de risker som den bristfälliga sjuk- och hälsovården inne i medför inte bara för människorna där utan också för angränsande länders befolkningar. FAO borde undersöka vad som under fem års krigföring har hänt med det afghanska jordbruket och livsmedelsförsörjningen. Ett annat exempel är som uppenbarligen har anledning att ägna uppmärksamhet åt det förhållandet att nästan en hel generation barn nu växer upp i utan tillgång till någon som helst skolundervisning. borde därutöver med bekymmer fråga sig vad som under bombningar och beskjutning med kanoner och granatkastare av vissa centra händer med de ovärdeliga historiska monument, varav är fyllt. medlemsstater har på denna punkt antagit överenskommelser i organisationens regi, enligt vilka sådana monument skall skyddas från förstörelse genom krigshandlingar. Men rapporter som nått oss, ger anledning till djup oro på denna punkt. Förstörelsen tycks exempelvis ha varit stor i , som är mycket rikt på historiska minnesmärken. Där tycks stora världen redan ha gått till spillo. Genom att driva Afghanistanfrågan - inte bara i tal i utan också på sätt vi ovan antytt i olika berörda FN-organ - skulle aktivt kunna bidra till den internationella opinionsbildning som är oundgängligen nödvändig för att åter skall kunna bli ett fritt land. SIDA bidrar till de humanitära hjälpinsatser som utförs av frivilliga svenska organisationer inne i . Speciellt svenskt intresse har visats för att bistå de interna flyktingarna. Det rör sig om kvinnor, barn och åldringar som knappast kan räknas till stridande part. Dock drabbas de hårdare av kriget än någon annan. a. organiserat läkar- och läkemedelshjälp inne i landet men också livsmedelshjälp. är särskilt livsmedelssituationen utomordentligt svår för de interna flyktingarna vars antal uppskattas till minst en halv miljon. De lever under ytterst prekära förhållanden i områden utanför Kabulregeringens kontroll och nås inte heller av gängse internationella hjälporganisationers insatser. Från den sida har visats ett positivt intresse att lämna humanitärt stöd till nödlidande afghaner. Vi noterar detta med tillfredsställelse. Vi vill dock med tanke på dagens förhållanden särskilt understryka det angelägna i att fortsatta humanitära hjälpinsatser skall kunna gälla såväl sjukvård och hjälp till livsmedel som andra behov som kan visa sig uppstå. Vi vill också understryka att stödet bör vara generöst. Med stöd av det ovan anförda yrkar vi 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om agerande för i olika FN-organ, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av fortsatt stöd till humanitära insatser för folk. () () () C.-H.