ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G8022485 · 1985-01-25 00:00:00 — En ny namnlängd i almanackan I slumpvis utvalda församlingar såsom elevkårer vid våra skolor har visat att ungefär varannan ungdom inte anser sig ha någon namnsdag enligt svenska almanackan. Det är ungefär samma förhållande med människor i medelåldern, medan äldre personer är bättre tillgodosedda med bemärkelsedagar, såsom namnsdagar i regel är. Mycket vanliga svenska namn numera - för att bara ta några exempel såsom , , , - finns inte i våra almanackor. Det är tid för en reform, en revidering, av våra almanackor så att i varje fall de allra flesta kan återfinna sitt förnamn i almanackan och kan, om de så vill, fira namnsdag. Den svenska almanackan kan fira 400-årsjubileum. Den äldsta almanackan är . Almanackan har varit en älskad folkbok, en svensk kulturbärare och är föremål för fördjupning i studiecirklar. Namnlängden hade tidigare stor betydelse för namnskicket i landet. Man döpte barn efter namn i almanackan. Men så förhåller det sig inte numera. Den nuvarande almanackans namnlängd fastställdes . Sedermera har bara tre ändringar gjorts. Efter unionsupplösningen 1905 ersattes namnet helt sonika med . Namnet - efter prinsessan med det namnet - sattes in 1907 i stället för tidigare , som därmed blev utan namnsdag. 1934 offrades namnet för . I övrigt står sig namnlängden . Det har diskuterats i många sammanhang att man borde göra om hela namnlängden. Många förslag har rests såom t. ex. att man kan följa det finländska exemplet och ha flera - oftast besläktade namn - på . Den aktuella finländska almanackan upptar upp till nio namn på en och . De står i bokstavsordning. privilegium att ge ut den svenska almanackan upphävdes 1972. Det är likväl en samhällets angelägenhet att sörja för att vi får en enhetlig och moderniserad svensk namnlängd i vår almanacka. Det skulle innebära att man ungefär fördubblade antalet namn utan att ta bort särskilt många av de namn som finns. Det är ett arbete som förslagsvis Svenska språknämndén kunde utföra. Med stöd av det ovan anförda hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en ny, enhetlig och moderniserad svensk namnlängd utformad under ledning av och avsedd att ingå i t. ex. almanackan. () () () () minab/gotab 1985 79882
mot · G8022486 · 1985-01-25 00:00:00 — Den statliga heraldiska verksamheten blev efter uppdagandet av vissa missförhållanden omorganiserad från genom att den självständiga heraldiska sektionen inom avskaffades och ärendenas handläggning övertogs av medeltidssektionen. Vidare ersattes statens heraldiska nämnd med en rådgivande nämnd inom , dock med samma personuppsättning som tidigare, dvs. utan någon heraldiskt sakkunnig. Ekonomiskt innebar omorganisationen ej någon nämnvärd besparing. Tvärtom uppgav man tidigare krav på att verksamheten skulle vara självfinansierad genom inflytande ersättningar för uppdragen. Den onödigt omfattande heraldiska organisationen kostar alltså skattebetalarna miljonbelopp. Vidare har verksamheten kritiserats för bristande sakkunskap på det heraldiska området. I en debatt om Orusts kommunvapen i GöteborgsPosten , och uppdagades dessutom förmyndaraktiga fasoner mot kommunen, jävsförhållande och konkurrensbegränsande åtgärder från sida. I frågan om kommunvapen påtalades i Handels- och Sjöfarts-Tidning den underlåtna forskningen trots att man tog kraftigt betalt härför, varigenom förväxling skedde med Stångenäs bygdesymbol. Dessutom var vapnet liksom många andra kommunvapen heraldiskt felaktigt utfört. senast har det visat sig, att riksvapnet med i mera än 500 skyltar för våra ambassader och konsulat ute i världen är behäftat med grova heraldiska fel. Det är här fråga om skyltar för miljonbelopp, enär varje skylt kostar . Även vapnen för statsdepartementen är felaktigt utförda. Och fastställdes för arméns underrättelseskola ett vapen, där både beskrivning och bild är helt felaktiga. Det måste därför hävdas, att den statliga heraldiska verksamheten är felaktigt uppbyggd. Den skall ej befatta sig med att utarbeta vapen och ge heraldisk service åt kommuner och enskilda, eftersom detta kan ombesörjas av t. ex. , och enskilda heraldiker. Man kan här erinra om att de bästa svenska kommunvapnen utarbetats av det inom hembygdsvården verksamma kommunheraldiska institutet. Den statliga heraldiska verksamheten bör begränsas till övervakning av att statliga vapen och heraldiska emblem utförts enligt heraldiska regler. För detta är det tillräckligt med en arvodesavlönad, halvtidsanställd heraldisk konsulent, förslagsvis knuten till , vilket är förhållandet i . Den nuvarande onödigt omfattande och kostsamma organisationen kan avskaffas. Under hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen reformerar den statliga heraldiska verksamheten i syfte att förenkla och förbilliga den.
mot · G8022489 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:2489 Testbildssändningarna för TV från De TV-tekniker och radiohandlare som arbetar med TV-antenner och TV-reparationer har fått problem genom att skurit ned testbildsändningarna med . Dessa sändningstider var redan innan neddragningen korta och vållade problem vid installationer av TV-apparater. Sändningarna startar numer inte heller förrän mot tidigare 08.30. Detta komplicerar ytterligare arbetet, t. ex. , då mörkret inträder och gör arbetet med takantenner livsfarligt. Det är också att märka att det är just som de flesta av dessa arbeten utförs. Neddragningen drabbar inte storstadsregionerna, såsom , och , men i övrigt är berört. Med hänvisning till vad som här framförts hemställs att begär att regeringen ger i uppdrag att se över antalet sändningstimmar med testbild för TV för eventuell uppjustering samt ändra sändningstiden så att den börjar tidigare .
mot · G8022490 · 1985-01-25 00:00:00 — Radio- och TV-sändningarna för invandrare från Invandrarna från Svenskfinland har under en följd av år fordrat att det finskspråkiga som sänds textas till svenska. Hos berörda myndigheter i är man av samma åsikt. Detta nyhetsprogram innehåller värdefull information om aktuella händelser som rör inrikes- och utrikespolitik, arbetsmarknad, näringsliv m. m. Företrädare för de ca 80 000 inflyttade finlandssvenskarna i , näst största invandrargrupp, har uppvaktat TV-ledningen och framfört klagomål över den nuvarande ordningen. Många av de finlandssvenska invandrarna kommer från helt svenska trakter i och har aldrig lärt sig finska. Och de som eventuellt kunnat finska har i mer eller mindre glömt språket. I de finska sändningarna i radion ingår nyhetsrapportering om olika händelser i . Detta har särskild betydelse vid t. ex. valtider i eftersom all valinformation i till invandrarna från enbart riktar sig till finskspråkiga i , som har tillgång till hela den egna valinformationen. Våra finländska invandrare som kommer från samma nordiska grannland skall givetvis ha tillgång till sin hemlandsinformation och hemkultur på lika villkor oberoende av modersmål. Med hänvisning till vad som ovan framförts hemställs 1. att som sin mening ger till känna vad som i motionen framförts om att finskspråkiga program i TV skall textas till svenska, 2. att som sin mening ger till känna att även de finskspråkiga nyhetsprogrammen på radio bör sända på svenska för de svenskspråkiga finlandssvenskarna. () ()
mot · G8022491 · 1985-01-25 00:00:00 — 1985 är FN:s världsungdomsår (IYY = International Year of Youth). Temat är Fred, utveckling, delaktighet. Den svenska ledningsgruppen för IYY har betonat temabegreppet delaktighet och enats om målsättningen att stimulera till lokala aktiviteter med och för ungdomar i hela landet. Att få vara med, att få en uppgift och känna att man behövs - det är kanske särskilt viktigt när man är ung. I har föreningslivet traditionellt sett spelat en stor roll för att ge ungdomar chansen att umgås, träna sig i ansvarstagande och demokrati och lära sig om samhället och hur man påverkar. Men föreningarna har också fått arbeta mycket i motvind. Att konkurrera med ett kommersiellt nöjesutbud har blivit en nästan omöjlig uppgift för många av dem. I ett kärvt ekonomiskt klimat måste man prioritera. I ett sådant klimat drabbas de sämst ställda - organisationer och personer - först. vill värna om ungdomsorganisationerna. De behöver samhällets stöd, särskilt i tider av ekonomisk snålblåst och hårdare kommersialisering av barns och ungdomars tillvaro. Tyvärr är förslagen i årets budgetproposition inte tillräckliga för att ge ungdomsorganisationerna en rejäl hjälp. Så har t. ex. föreslagits endast ökning av det rörliga stödet. Dessutom har ungdomsrådet föreslagit att bl. a. handikapp- och vissa invandrarorganisationer skall erhålla bidrag i särskild ordning. Budgetpropositionen anger att bidragsfrågorna f. n. övervägs i . fördelas nu samhällsstöd på mer än 100 milj. kr. till ungdomsföreningar, idrottsorganisationer, kommuner m. fl., m. fl. i form av tillfälliga projektbidrag. En bra och genomtänkt politik för barn och ungdomar i bör innehålla inte bara tillfälliga projektpengar till de ungas föreningar utan också ett rejält regelbundet stöd som kan utgöra grundplåt i verksamheten. Detta har regeringen uppmärksammat i fråga om idrottsrörelsen som får en kraftig uppräkning av sitt anslag. Insikten om sambandet mellan en bra och stabil basverksamhet och möjligheterna att framgångsrikt genomföra utredningsprojekt borde leda till en uppräkning av det reguljära stödet till ungdomsorganisationerna. Om samhällsekonomin inte tillåter detta bör det leda till en omfördelning av resurser från tillfälliga projektbidrag till förmån för ökade reguljära anslag. Regeringen bör därför överväga en bättre samordning och fördelning av samhällsinsatserna för barn och ungdomar. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ökat reguljärt stöd till barn- och ungdomsorganisationerna.
mot · G8022493 · 1985-01-25 00:00:00 — Att ge barn och ungdomar större förståelse för och kunskaper om teknik och naturvetenskap är viktigt. Det gynnar den tekniska utvecklingen, en utveckling som också myndigheter och näringsliv i vill ha. Många talar om hur angeläget det är att industrin utvecklas och att vi satsar . I detta sammanhang så är det viktigt med just den tekniska utvecklingen och hur vi förmår att utnyttja kunskaperna på detta område. Ger vi våra barn större förståelse för teknik så skapas också förutsättningar för en utveckling på området. Våra barn är ju vår framtid. Vi gör stora insatser för att få flickor att välja teknisk utbildning och yrken som inte är traditionellt kvinnliga. Men det blir svårt att förändra könstänkandet i arbetslivet om vi inte börjar på ett tidigt stadium. Barn har inte det tänkandet. Det börjar först i lågstadiet, förstärks i mellanstadiet och blir ytterligare befäst i högstadiet. Mot den bakgrunden är det ytterst viktigt att ge våra barn och ungdomar ökad förståelse för teknik och naturvetenskap. så har just i detta syfte pågått försöksverksamhet med utställningar och verkstäder vid högskolan i . Försöket håller nu på att avvecklas och projektledningen redovisar de bästa erfarenheter och vill nu gå vidare. Målsättningen är att det byggs ett permanent teknikcentrum i . Avsikten är att i ett sådant centrum ge barn och vuxna tillfälle att ta del av utställningar och arbeta med teknik i bl. a. verkstäder. Barn och ungdom, med början på förskolestadiet, skall få idéer och rådgivning om hur man på olika sätt kan lära sig förstå tekniska funktioner och sammanhang. I ett sådant centrum kan produceras utställningsmaterial och läromedel för skolan. Teknikcentrum fanns med i den s. k. Norrbottenspropositionen. Statsrådet på området skrev i positiva ordalag om försöksverksamheten, men efter detta har ingenting hänt. Intresset och viljan att satsa på ett teknikcentrum i finns men olika försök att få fram pengar har misslyckats. Teknikcentrum av det slag som diskuteras i är att följa förebilder som redan finns i bl. a. och . I dessa länder bygger man teknikcentrum just för att stärka barns och ungdomars förståelse för och kunskaper om teknik. Mycket talar för att den försöksverksamhet som bedrivits på området i borde permanentas. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar om byggandet av ett teknikcentrum i .
mot · G8022494 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. I årets budgetproposition, bilaga 10, s.266, föreslår regeringen bl. a. att arkitektlinjen vid CTH skall minska med 15 platser (från 45 till 30) som utbildningslinjerna för elektronik och industriell ekonomi ökar med vardera 30 platser. Säkerligen ligger en ökning på dessa områden rätt i tiden. Däremot kan man ifrågasätta om en neddragning vid A-sektionen är särskilt lämplig med hänsyn till de uppgifter som väntar nu och med hänsyn till behovet av ökad kunskap inom den till ROT-programmet önskvärda kunskapsutvecklingen inom området byggnadsvård. var planeringsramen för arkitektlinjen totalt 210 platser. Ännu beslöt , efter en förutsättningslös utredning om arkitektutbildningens dimensionering och lokalisering, att planeringsramen för arkitektlinjen skall vara 150 platser, fördelade med 60 i och 45 vardera i och . Till grund för en sådan dimensionering låg ett framräknat behov från nu och . Bland andra viktiga motiv framhölls vikten av att hålla beredskap för ett framtida behov av ökning av utbildningen. Utredningen framhöll vidare att det fanns uppenbara socialoch kulturpolitiska skäl att upprätthålla en god tillgång på arkitekter samt att man kunde förutse ett ökat utbildningsbehov . Den nu föreslagna neddragningen av arkitektutbildningen vid CTH från 45 till 30 platser ligger inte i linje med den dimensionering statsmakten tidigare efter en förutsättningslös utredning, beställd av själv, kommit fram till. fanns 60 utbildningsplatser i arkitektur vid CTH. Skall nu ytterligare 15 platser dras bort, har utbildningen halverats . Konsekvensen av en så drastisk nedskärning kan bli att utbildningens underlag för forskning och specialisering kring ombyggnadsfrågor och industriplanering, som CTH sedan en rad år specialiserat sig på, måste utgå ur grundutbildningen. Detta måste anses mindre önskvärt med hänsyn till den uppbyggnad av industriplaneringsområdet som statsmakterna medverkat till (Bp 1983, bil. 10, s.500). En omfördelning av resurserna inom högskolans tekniska område bör kunna skapa utrymme att bibehålla CTH:s speciella kompetens i ombyggnadsfrågor. Med stöd av ovanstående hemställs att beslutar bibehålla nuvarande dimensionering för arkitekter vid CTH, vilket innebär att 45 utbildningsplatser hålls tillgängliga för arkitektutbildning. () () () () () () minmb/gotmb 1985 79883
mot · G8022498 · 1985-01-25 00:00:00 — Svenskundervisningen i vissa invandrartäta kommuner ägnar i årets budgetproposition stort utrymme åt svenskämnets ställning i . a. föreslås att svenskan får fler veckotimmar. Vi anser detta förslag angeläget. reser sig dock frågeställningar om svenskämnets ställning i några få områden med mycket hög andel invandrarbefolkning. Undervisningen i svenska i bygger på att svenskan är det språk som talas i klassen, i skolan, i hemmet och i närsamhället. Det finns områden i landet där situationen är en annan. I i är av de 6 454 innevånarna icke svenska medborgare. har utländsk bakgrund och lägst är barn födda i äktenskap där minst en förälder har utländsk bakgrund. Invandrare är alltså eller två tredjedelar av befolkningen. Till detta kommer att omflyttningen är mycket stor. Mera etablerade grupper flyttar ut och inflyttarna är i regel nya invandrare. Likartade förhållanden finns också i t. ex. . Svenska språkets ställning i skolor med sådan miljö som den relaterade blir mycket svag. Om eleverna skall ha möjlighet att inlemmas i det svenska samhället måste elevernas språkkunskaper förstärkas. om årets budgetproposition innehåller förslag om att svenskämnets ställning skall förstärkas i räcker inte detta till i de mest invandrartäta områdena. Det är ej heller möjligt för den lokala skolstyrelsen att omfördela resurser i tillräcklig omfattning. De aktuella områdena ligger i kommuner med hög invandrartäthet och sociala problem, varför skolstyrelserna i sin resursfördelning också måste tillgodose andra angelägna behov. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att begär att regeringen lägger fram förslag till åtgärder för att förstärka svenskundervisningen i några få mycket invandrartäta områden.
mot · G8022500 · 1985-01-23 00:00:00 — och av utländsk högskoleutbildning Under allmänna motionstiden väckte undertecknade en motion angående meritvärdering av studier/examina vid utländska universitet och högskolor vid sökande av tjänst inom skolväsendet. Vi fäste uppmärksamhet på vikten av internationalisering av främst den grundläggande högskoleutbildningen. Redan då kunde UHÄ liksom senare i Rapport 1983:19 konstatera att situationen är ytterst otillfresställande både för den enskilde och för samhället. Syftet med det arbete som den tillsatta arbetsgruppen presenterade i Rapport 1983:19 var att utreda och föreslå åtgärder för en smidigare och mer ändamålsenlig hantering av enskilda personers eller institutioners önskan att få utomlands genomgången högre utbildning värderad gentemot utbildning inom det svenska högskolesystemet. Sedan har ett antal konventioner på detta område slutits om likvärdighet eller erkännande av studieperioder, betyg och examina. Även det faktum att undertecknat en sådan konvention ända gör det nödvändigt att snabbt finna vägar för en ändamålsenlig värdering av utländsk högre utbildning. Det underlåtande som vi i vårt land i detta avseende gjort oss skyldiga till har naturligtvis drabbat enskilda personer hårt, som det medfört samhälleliga förluster. Genom invandrare och flyktingar har erhållit ett tillskott av högt utbildade personer, som ej kunnat beredas arbete i nivå med sina kunskaper. Uppmärksamhet bör också fästas vid att utomlands arbetande och studerande svenska medborgare i lika mån drabbas av den otillfredsställande situationen. Det torde också kunna konstateras att denna grupp av människor kommer att växa i antal som kommer. Vi har med stort intresse tagit del av UHÄ:s rapport och har i den funnit både en nyttig kartläggning av situationen och förslag till vägar att förbättra meritvärderingsbehovet. Det är därför med beklagande vi måste konstatera att åtgärder i linje med rapportens innehåll eller beslut i ärendet ännu ej föreligger. I utbildningsutskottets betänkande 1983/84:20 framhåller utskottet angelägenheten av att åtgärder vidtas för att på ett tillfredsställande sätt lösa frågan om värdering av utländsk högre utbildning. Man hänvisar till en arbetsgrupp inom och till en promemoria om ökad internationell rörlighet på området. Nämnda promemoria överlämnades enligt utskottet till och ärendet skulle befinnas under beredning. Med beklagande måste vi konstatera att förslag ej förelagts i årets budgetsproposition. Ej heller har någon särproposition i ärendet aviserats. Det kan konstateras att såväl för den enskilde akademikern som för samhället det är av största vikt att en lösning av frågan om meritvärdering för utländsk högskoleutbildning kommer till stånd, varför vi funnit det angeläget och nödvändigt att för tredje året i följd väcka motion i ärendet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att beslut om värdering av utländsk högskoleutbildning bör fattas. () ()
mot · G8022504 · 1985-01-25 00:00:00 — och av fjärde timmen i studiecirklar Det riksdagsbeslut som fattades , grundat på den dåvarande regeringens proposition 1980/81:127, innebar i flera hänseenden friare och mer flexibla arbetsformer för folkbildningsorganisationerna. I ett hänseende innebar det dock en begränsning av tidigare arbetsmöjligheter. Detta gäller möjligheten att med statsbidrag genomföra per sammankomst inom vissa ämnesområden av cirkelverksamheten, främst det estetiska. Möjligheten att genomföra sammankomster hade då funnits . har i två omgångar låtit utreda bl. a. behoven av den fjärde timmen liksom förekomsten av cirkelsammankomster där den fjärde genomförs utan statsbidrag. Utredningsresultaten visar att det finns pedagogiska skäl för att möjligheten med statsbidrag återinföres. Vi anser att regeringen skyndsamt måtte utreda möjligheten till återinförande av den fjärde statsbidragsberättigade studietimmen vid cirkelsammankomster. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen framförts angående utvärdering av studiecirkelsammankomsternas längd. () ()
mot · G8022507 · 1985-01-25 00:00:00 — Kommuners rätt att besluta om användande av betyg Bland elever, lärare och föräldrar i finns en mycket positiv attityd till betyg. Den kommer också till uttryck i olika opinionsundersökningar. Mest framträdande är denna opinion bland eleverna. Betygen uppfattas, med rätta, som en stimulans och som en nödvändig kontroll. Genom betygen så har man en insikt i att kunskap är något som man kan inhämta genom eget arbete. Betygen ger fotfäste i skolarbetet. Elevernas vilja att få betyg har vid ett flertal tillfällen också kommit till uttryck i olika elevmanifestationer. Denna positiva attityd till betygen och dess betydelse delas dock inte av riksdagsmajoriteten. Betygen har därför gradvis försvunnit ut ur den svenska skolan. Först på höstterminen i årskurs 8 får eleverna betyg. Detta betygstillfälle ligger mycket nära årskurs 9 då man får det betyg som är styrande för intagningen till gymnasieskolan. Detta har gällt i synnerhet så länge den politiska majoriteten höll fast vid höstterminsintagningen, också i strid med dem som är verksamma inom skolan. Genom att betygen ges första gången i årskurs 8 finns det en risk att de ger just den effekt som betygsmotståndarna vill undvika, nämligen stress, hetsläsning och utslagning. Får eleven däremot tidigt vänja sig vid betyg framstår det som ett naturligt inslag i skolarbetet och som något som man genom eget arbete kan påverka. I tre kommuner har skolstyrelsen vänt sig till regeringen med begäran om att få tillmötesgå kraven på betyg även före årskurs 8. Skolstyrelserna i , och har samtliga ansökt om att få ge betyg tidigare än vad som stadgas. Regeringen har däremot avslagit skolstyrelsernas begäran. Det finns en betydande skillnad i synen på betyg mellan den politiska majoriteten i riksdag och de som är verksamma inom skolan. Detta är enligt min mening skäl nog för att överge sin nuvarande syn. I avvaktan på detta är det emellertid rimligt att kommunala önskemål om att få lov att ge betyg tidigare bifalles. Om den lokala opinionen har så starkt genomslag som i dessa fall och om skolstyrelsen är beredd att göra nödvändiga åtaganden bör regeringen lämna kommunerna denna möjlighet. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående kommunernas möjlighet att bestämma när betyg skall ges.
mot · G8022509 · 1985-01-25 00:00:00 — I bilaga till budgetpropositionen föreslår föredraganden att det inrättas en försöksverksamhet med industriteknisk gren för verkstadsunderhåll inom gymnasieskolan. Denna försöksverksamhet kommer enligt uppgift att förläggas till . och har ett mycket expansivt näringsliv med stora industrier som och (Flygmotor). Den senare koncernen kommer att få ytterligare betydelse i regionen genom sin aviserade satsning i . Det har varit ett starkt önskemål från regionens näringsliv att få kvalificerad teknisk verkstadsutbildning lokaliserad till . Det är därför mycket positivt att det nu i propositionen föreslås en driftoch underhållsteknisk linje på gymnasiet. Vi ser detta som ett första steg mot att ge en kvalificerad driftteknikerutbildning, vilket kommer att vara en förutsättning för regionens fortsatta expansion. Redan nu bör därför en planering starta för att lokalisera driftteknikerutbildning också på högskolenivå till . Denna utbildning bör omfatta 80 poäng och ges av i . Utbildningens uppläggning och organisation bör ske i samråd med högskolekommittén i och det berörda näringslivet. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar som sin mening ge regeringen till känna att en driftteknikerutbildning om 80 poäng på högskolenivå skall lokaliseras till . () ()