mot · G8023132 · 1985-04-15 00:00:00 — Vissa telefrågor (prop. 1984/85:158) kommunisterna delar propositionens uppfattning att informationsteknologin, dvs. data- och teletekniken, sätter sin prägel på hela den aktuella samhällsutvecklingen. Enligt vår ideologiska grundsyn aktualiserar den språngartade utvecklingen, där exempelvis elektroteknik avlöses av mikrolektronik, nya samhälleliga former för produktion och ägande. För den framtida tekniska och kulturella utvecklingen principiellt avgörande steg får inte bestämmas av kapitalistiska gruppers profitintresse utan av ett långsiktigt samhällsekonomiskt intresse med målsättningen att tillgodose mänskliga behov. Mot denna bakgrund ser vpk utvecklingen inom svensk televerksamhet som en av de viktigaste industripolitiska och framtidspolitiska frågorna rörande såväl ekonomi, industriell utveckling och masskommunikation som media- och kulturpolitik. Vi har i andra motioner betonat att den politiska ledningen och den politiska förankringen av verksamheten måste förstärkas. Ansvaret för utvecklingen på detta strategiskt viktiga samhällsområde kan inte överlåtas till en styrelse som inte återspeglar de politiska kraftförhållandena i riket och där generaldirektören är självskriven som ordförande. Vi vill i detta sammanhang understryka propositionens riktiga påstående att har ett av världens mest utvecklade telekommunikationssystem, varvid en viktig förutsättning varit att verket arbetat på hela telekommunikationsområdet, dvs. både inom nät- och terminalområdet och därvid såväl tillhandahållit som tillverkat och använt egna produkter av hög kvalitét. Tilläggas bör att även den senaste utvecklingen mot ökad datatrafik med ett stort antal, ca 300 000 dataterminaler, kopplade till nät kunnat på ett i jämförelse med andra länder fullgott sätt. Inte minst vad gäller digitaltekniken ligger i täten. Det program för investeringar som föreligger pekar för övrigt på en hög utvecklingstakt. Vi kan alltså understryka propositionens beskrivning av breda verksamhet. Här vill vi betona den oerhört betydelsefulla roll som spelat för att möjliggöra affärsframgångar. a. utvecklingsbolaget skapades t. ex. telefonsystemet med överlägsen internationell konkurrenskraft. Härvid framstår även den tillverkande enhetens, inom televerkskoncernen, avgörande roll för utvecklingsinsatser. Det måste framhållas att staten här som på andra områden inom näringslivet fått ta ansvar för de långsiktiga forsknings- och utvecklingsinsatserna medan de privata företagen ofta fått exploatera dessa i rent vinstintresse. I detta sammanhang har den s. k. vertikala integrationen av ned i tillverkningsledet varit ganska enastående i de statliga verkens historia. Enligt vår mening har detta varit avgörande för den långsiktighet och FoU-verksamhet som ändå grundlagt den svenska teleindustrins framgångar. Integrationen ned i tillverkningsledet är enligt vpk:s mening också en klar anvisning om att en samhällelig totalsyn på produktion och användande nu ställs på dagordningen av själva den tekniska utvecklingen. Enligt vår mening finns det då skäl att inrikta målsättningen på en total integration genom att åstadkomma ett avgörande socialt ägande av den svenska tele- och datasektorn. De strategiskt avgörande delarna inkl. Ericssonkoncernen borde med andra ord nationaliseras. Den motsatta vägen - en uppsplittring av genom den av högerkrafterna rekommenderade ökade privatiseringen/bolagiseringen - leder till ett borttagande av de sociala och regionalpolitiska liksom beredskapspolitiska hänsynen. De krafter som förordar en sådan strategi talar om nyttan av konkurrens, men i själva verket kan här öppnas ett hot mot den nationella svenska teleindustrin via internationella monopol som ITT, , m. fl. Vi kan på flera punkter godta den i propositionen redovisade strategin för telekommunikationsområdet. Som vi tidigare framhållit anser vi att en sådan strategi måste innefatta en klarare politisk ledning av telekommunikationsområdet. Möjlighet till nationell kontroll av telekommunikationsnätet är en begränsad målsättning som måste kompletteras med inriktning på en nationalisering gällande avgörande delar av såväl tele- och datakommunikationer som dess industriella bas. När det gäller framtida verksamhetsform föreslår departementschefen ytterligare uppskov med den tidigare beslutade bolagsbildningen fr. o. m. att tidigast ske i samband med behandling av 1986/budgetproposition. Enligt vår uppfattning har förutsättningarna för bolagsbildning helt försvunnit. Det huvudsakliga skälet för kravet på bolagsform uppges i vara den avtalsmässiga skillnaden mellan verksavtal och industriavtal (lön och pensionsförmåner) samt att verket inte har tillgång till statligt stöd med avsikt att stödja industrin. Vi kan för vår del aldrig godta sådana skäl som relevanta i dagens läge. Vi vill dessutom erinra om att den i propositionen föreslagna försäljningen av aktier frigör resurser som kan användas för egen utvecklings- och tillverkningsrörelse. Vidare innebär de nya avtalen med rimligen ökade exportmöjligheter bl. a. genom nyttjande av dess världsomspännande försäljningsorganisation. Det betyder att kan vara kvar i verksformen även om man självfallet på olika sätt bör eftersträva effektivast möjliga driftsformer. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om strategin på telekommunikationsområdet inkl. dess industriella bas, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att styrelse korrekt skall återspegla de partipolitiska maktförhållandena i landet, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att bör fortsätta i verksform. GOTAB 82711 Slockholm 1985