mot · G8021398 · 1985-01-24 00:00:00 — m. fl. En riksplan för fiskodling Den etablerade fiskerinäringen har på många håll i landet problem med såväl sysselsättning som lönsamhet. Yrkesfisket i landet har en mycket uttalad dominans vad gäller fångster av sill och torsk. Avsättningen till rimliga priser framför allt av sill är pressad, dels av vikande inhemsk konsumtion, dels vad gäller de viktiga exportmarknaderna inom EG av kvoteringar och importavgifter. Bytesbalansen vad gäller fisk och skaldjur visar ett kraftigt underskott. Metoder och system för odling av fisk (, lax, öring, ål och piggvar m. fl. arter) liksom skaldjur (sötvattens- och havskräftor) har utvecklats mycket snabbt . Industriellt har sådana odlingar nått mycket långt i bl. a. och , där den odlade fiskvolymen är 10 till 20 gånger så stor som i . Även i förväntas en mycket snabb expansion av fiskodling . Flera olika myndigheter och instanser kan på olika sätt påverka och fatta beslut som blir avgörande för hur lokaliseringsmönstret för denna fiskodling kommer att utformas. finns det på många håll i landet aktuella etableringsplaner och -projekt av olika storlek och inriktning. Spontant tycks det, beroende på lokal och regional benägenhet till tillståndsgivning, växa fram ett fiskodlingsnät som inte tar rimlig hänsyn vare sig till sysselsättningsbehovet för fiskerinäringens etablerade yrkeskår av fiskare och arbetare, eller till det förnuftiga i att ur nationalekonomisk synpunkt utnyttja redan befintliga anläggningsresurser av olika slag. En riksplan bör upprättas där en huvuddel av den framtida fiskodlingen och då framför allt större odlingsenheter i första hand inriktas på de kommuner, där det redan finns en etablerad fiskerinäring av större omfattning. Fiskerinäringen är en basnäring som arbetat under starkt ekonomiskt tryck och som likaså åtnjutit statligt stöd av olika slag för sin överlevnad. Inom de kommuner där denna näring är av primär betydelse finns i allmänhet de resurser lokalt tillgängliga som erfordras i anslutning till mera storskalig odling av fisk och skaldjur. Dessa resurser är ofta underutnyttjade på grund av branschens ovan omnämnda problematiska läge. En systematisk styrning av den förväntade utbyggnaden av fisk- och skaldjursodlingen inom riket till dessa kommuner skulle ge nationalekonomiska och sysselsättningsmässiga fördelar genom ett bättre utnyttjande av lokalt tillgängliga resurser såsom: yrkeskunnig arbetskraft, med stor vana vid fiskhantering, inkl. omplaceringsmöjligheter för yrkesfiskare som ej längre kan arbeta till sjöss företag specialiserade på slakt, rensning och fileing av fisk företag inriktade på distribution av färsk resp. fryst fisk företag inriktade på förädling av fisk och skaldjursprodukter företag inriktade på tillvaratagande av restprodukter från fileing och fiskrensning. En utbyggnad av fiskodlingen inom kommuner med fiske som basnäring skulle inte bara ge tillskott av råvara till en industri med vikande sysselsättningstendens. Det är också ett faktum att yrkesfisket lider av stora säsongmässiga variationer liksom att väderförhållanden som starka vindar och stark kyla ger en ojämn arbetsbeläggning och nyttjandegrad. Även här kan ett klokt utnyttjande av en yrkesfisket kompletterande lokal fiskodlingsnäring vara av stort positivt värde. Med hänvisning till vad som här anförts föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande upprättande av en riksplan för fiskodling i . () ()