ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G802759 · 1985-01-19 00:00:00 — och genbank för husdjur Generna, arvsanlagen, i cellkärnan har egenskaper som ärvs från generation till generation. Genom manipulation kan förändringar ske i syfte att få fram bättre, effektivare, härdigare, rikare producerande växter och djur. Intensivt arbete pågår i laboratorierna med sådana mål för ögonen. Detta sker emellertid inte utan risker. Försämring av kvalitet och ökad känslighet för angrepp från parasiter, virus m. m. kan bli följden. Därför är det nödvändigt att ha tillgång till opåverkade gener - växter och djur som kan betecknas som ursprungliga och där forskningen kan hämta material för jämförelser eller förädling. Efter en utredning som leddes av har en nordisk genbank för material från trädgård och åker inrättats tack vare anslag från . Den är i verksamhet . Även en genbank för skogliga genresurser är i verksamhet. På växtområdet har det på grundval av den s. k. genbanksutredningens undersökningar bildats två särskilda genbanker för de uppgifter som berörts. Den ena är den inrättade nordiska genbanken i Stora Råby utanför , som handhar det genetiska materialet fråga om jordbruks- och trädgårdsväxter, och den andra är den året därpå vid inrättade skogliga genbanken. När det gäller bevarandet av genresurser på husdjurens område har någon särskild genbank inte inrättats för ändamålet. I stället har man nöjt sig med att överlämna genbanksutredningens betänkande med förslag till åtgärder för bevarande av genresurser hos husdjur jämte yttranden till lantbruksstyrelsen för beaktande. Däremot saknas alltjämt en genbank för djurarter. Det är av största vikt att en sådan kommer till stånd. Rader av djurarter är på väg att försvinna. Enbart i anses 130 kreaturraser vara hotade. I har t. ex. de svenska lantraserna allvarliga problem med överlevnaden. En lantras har ärftligt anpassat sig till en viss miljö och dess klimat, foder m. m., medan en modern husdjursras utvecklas för enhetlig ladugårdsmiljö, enhetligt importfoder osv. för idealiska förhållanden. Det finns föreningar som arbetar för att söka rädda raser. Gutefåret tycks t. ex. kunna klara sig under förutsättning att inget oförutsett inträffar. Fjällkon är däremot hotad till sin existens. Det är den art som genom sina för ändamaiet goda egenskaper, t. ex. härdighet, fruktsamhet och proteinrik mjölk, spelat en stor roll vid kolonisationen av bl. var det den enda ras som fanns. håller fjällkon på att bli sällsynt i fjällkedjan, men den förekommer på sina håll i bl. a. kusttrakterna. Det finns ungefär 5 000 fjällkor totalt. Allt talar för att en genbank för husdjur skall kunna spela en väsentlig roll för att söka bevara egenskaperna hos ursprungliga husdjur, dit givetvis även fjällrasen räknas. Ansträngningar bör vidare göras för att söka hålla besättningar av ursprungliga raser i bruk. Betänkandet Bevarande av genresurser hos husdjur (Ds Jo 1980:6) ger erforderliga fakta och uppslag till hur verksamheten kan läggas upp. Med anledning av det framförda hemställs att uttalar sig för att en genbank för bevarande av genresurser hos husdjur inrättas.
mot · G802760 · 1985-01-18 00:00:00 — Motion 1984/85:760 Handläggningen av frågor om båtliv I samband med behandling av proposition 1983/84:145 bilaga 1 angående turist- och rekreationspolitiken framhöll jag båtlivets stora betydelse för landets turism och därmed också för vår handelsbalans. Jag föreslog att , som saknar sakkunskap på båtlivets område, skulle få förstärkning genom att ytterligare en tjänst fördes över från för att handlägga dessa frågor. Så har ännu inte skett. Sedan riksdagsbehandlingen av turist- och rekreationspolitiken har lagt fram en undersökning som klart visar båtlivets mycket stora betydelse i turistsammanhang och även för sysselsättningen inte minst i våra skärgårdsområden. Således finns det ca 1,1 miljoner båtar i landet. Dessa producerar ca 20 miljoner bäddnätter per säsong, eller lika mycket som all camping. En ytterligare utveckling av båtturismen är möjlig men för detta erfordras att tillförs kunskap och kompetens. Så kan ske genom en enkel omdisponering av redan anslagna medel. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att hos regeringen begär att en tjänst från överförs till turistrådet för att handlägga båtlivsfrågorna.
mot · G802762 · 1985-01-18 00:00:00 — Motion 1984/85:762 Genom beslut har regeringsrätten - med bindande verkan - fastslagit, att löntagarfondsstyrelserna är att anse som myndighet i tryckfrihetsförordningens och sekretesslagens mening. En följd av denna - enligt min mening närmast självklara - ståndpunkt måste vara att fondstyrelserna är hänförliga även under begreppet förvaltningsmyndighet enligt 11 kap. 9 § regeringsformen. Att så är fallet hävdade jag f. ö. redan i motion 1983/84:164 med anledning av propositionen om löntagarfonder, en mening som vann gillande av reservanterna i (KU 1983/84:2 y). Hänförligheten till åberopade grundlagsstadgande innebär att allenast svensk medborgare är behörig att inneha uppdrag såsom styrelseledamot. I 31 § lagen med reglemente för allmänna pensionsfonden uppställs dock icke krav på svenskt medborgarskap. I specialmotiveringen anförs i motsvarande hänseende: Det har till skillnad från vad som gäller för övriga styrelser inte ställts upp något krav på att ledamöter och suppleanter i en löntagarfondstyrelse skall vara svenska medborgare. Som framgått är 31 § icke förenlig med det åberopade stadgandet i regeringsformen. Detsamma gäller uttalandet i propositionen. Även i övrigt är den genomförda lagstiftningen om löntagarfonder icke förenlig med konstitutionella grundsatser. Med hänvisning till det anförda hemställer jag att - för den händelse partimotioner om upphävande av lagstiftningen om löntagarfonder icke skulle vinna bifall - beslutar ge första meningen i tredje stycket av 31 § lagen med reglemente för allmänna pensionsfonden följande som Motionärens förslag betecknade lydelse: Ledamöter och suppleanter skall vara myndiga och bosatta här i riket. Ledamöter och suppleanter skall vara myndiga och här i riket bosatta svenska medborgare.
mot · G802763 · 1985-01-18 00:00:00 — Genom införandet av medbestämmandelagen har arbetsgivarens beslutanderätt i sitt företag i praktiken inskränkts. Därmed har frågan om företagarens personliga borgen komplicerats. För en arbetsgivare som är företagsägare, vilket är mycket vanligt i mindre företag, har detta fått allvarliga konsekvenser. Företagaren har ofta med hus och hem tvingats gå i borgen för de lån som behövts för att driva företagen. Man har vågat göra detta eftersom man planerat och tänkt en viss utveckling av företaget. Men med den inskränkta bestämmanderätten enligt medbestämmandelagen kommer han inte personligen att kunna svara för sina borgensåtaganden. har tidigare behandlat motioner om egenföretagarens personliga borgensåtaganden. Även om utskottet i långa stycken delat motionärernas synpunkter har motionsyrkandena icke bifallits. För att undvika de negativa effekter medbestämmandelagen fått och kan få för expansion inom svenskt näringsliv bör enligt min mening kravet vid lån från statliga institutioner begränsas till att gälla endast företagsinteckningar och icke som f. n. den egna företagarens personliga egendom. Med stöd av vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen anhåller om en utredning om egenföretagarens borgensåtaganden enligt vad som i motionen anförts. minab/gotab 1985 79676
mot · G802766 · 1985-01-18 00:00:00 — m. fl. Lokalisering till av ammoniakproduktion I sitt slutbetänkande konstaterar livsmedelskommittén att försörjningen med gödselmedel är den mest sårbara delen av vår livsmedelsberedskap så länge vi inte har större tillverkning av ammoniak i . Alla experter på livsmedelsproduktion anser att planer på att öka svensk ammoniakproduktion bör stödjas. Detta kommer att minska kostnaderna för beredskapslagring av handelsgödsel. Vid en avspärrning kommer det att dröja innan en svensk produktion kan ersätta bortfallet av import. Även i fredstid bör det dock vara en strävan att minska importkostnader som belastar handelsbalansen. Det finns nu i drift en ammoniakfabrik i , som täcker av vårt fredstida behov. Med hänsyn till risken för avspärrning också av olika delar av landet bör ett tillskott till ammoniakförsörjningen spridas på olika håll, t. ex. norrut och söderut. Det finns vissa planer på en ammoniakframställning som kan kopplas till ett järnsvampverk i malmfälten i . Eftersom den dominerande handelsgödselproduktionen sker i , bör en ammoniakproduktion också startas i . finns det goda möjligheter att utnyttja överskottsenergi - gas - från det ferrokromverk som projekteras i , vilket till en del finansierats av Investeringsbanken och Sydfonden. Genom att man kan få ett relativt lågt energipris för gasråvaran och möjlighet att leverera överskottsenergi i form av hetvatten till energiverk bör driftkostnaden bli rimlig. Investeringskostnaderna kan också pressas då en ammoniakproduktionsanläggning kan gå in i systemet i stället för en tidigare planerad gaspanna. Det finns också mark tillgänglig vid ferrokromverket, och all teknisk expertis för sådana anläggningar finns hos Svenska Varvs utvecklingsbolag i . Eftersom mesta delen av ammoniakproduktionen torde bli använd vid en kemisk fabrik i , kan man också få kortare transportsträckor för den färdiga produkten, vilket också begränsar kostnaderna och riskerna vid transporten. Man beräknar att ca ammoniak skulle kunna produceras på detta sätt. har beräknat att 300 milj. kr. går att spara i beredskapsinvesteringar och lagring om en ammoniakproduktion byggs upp i fredstid. Man anser därför att de försörjningsansvariga myndigheterna bör söka få en uppgörelse med olika berörda företag och intressenter om en ökad ammoniakproduktion inom landet. Eftersom projektet för ammoniakproduktion i anslutning till ferrokromverket i kan utnyttja överskottsenergi och svensk teknikutveckling samt kapitalinvesteringar som tidigare gjorts av svenska statliga och privata företag är det mycket fördelaktigt. Vi medverkar därigenom till importkonkurrens på ett område - handelsgödselns - där prisutvecklingen har varit kraftig. Många skäl kan således anföras för att staten genom besparingar i beredskapsbudgeten för livsmedel m. m. bör besluta att medverka till en ammoniakfabrik i . Mot bakgrund av vad här anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att en ammoniakproduktion bör planeras i . () ()
mot · G802768 · 1985-01-17 00:00:00 — 1984/85 768-775 Auktorisation för i att utföra typprovning för träindustrin Träteknikcentrum i har under bedrivit sin verksamhet till stor nytta för den norrländska träförädlande industrin. De förhoppningar som inledningsvis regionalt ställdes på en nyetablering av ett i har mer än väl infriats och de utvecklingsoch forskningsresurser som finns där tas alltmer i anspråk för att utveckla norrländska träprodukter. Träteknikcentrum i har som speciellt kompetensområde utvecklingsarbete avseende trappor, dörrar, fönster och olika limmade komponenter. kan ge den norrländska träförädlingsindustrin en ökad konkurrenskraft genom förbättrade produkter. För den framtida utvecklingen inom och för en bättre konkurrenskraft för den norrländska träförädlingsindustrin behöver den nuvarande verksamheten utökas med auktorisation för att utfärda provningsintyg som erfordras för att statens planverk skall typgodkänna en produkt för byggnadsändamål. Denna auktorisation bör omfatta Träteknikcentrums speciella kompetensområden avseende dörrar, fönster, trappor och limmade komponenter. När ett norrländskt träföretag har tagit fram en ny produkt, ofta i samarbete med Träteknikcentrum i , måste denna produkt nu skickas ned till statens provningsanstalt i för att man skall få ett provningsintyg utfärdat. Detta innebär en stor kostnad för det tillverkande företaget, det tar mycket tid och personresurser i anspråk och det medför en försämrad konkurrenssituation. Tid och resurser skulle sparas om Träteknikcentrum i fick möjlighet att utfärda de provningsintyg som är nödvändiga för produktens godkännande. För Träteknikcentrum i skulle provningsverksamheten bli ett viktigt instrument för ett fördjupat samarbete med den norrländska träindustrin och vara till stor nytta för den framtida utvecklingen. har tillkommit genom ett föredömligt samarbete mellan den norrländska industrin och staten, och det kan anses som ett viktigt vidare steg i utvecklingen av denna verksamhet att regeringen genom sina underlydande industriella organ tar initiativ till att ge Träteknik, avdelningen i , auktorisation att utfärda de provningsintyg som behövs för typgodkännande av statens planverk av en produkt för byggnadsändamål. Denna auktorisation bör i första hand omfatta nu beskrivna områden, där har speciell kompetens. Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande auktorisation för att utfärda de provningsintyg för träprodukter som behövs för att statens planverk skall kunna typgodkänna en träprodukt för byggnadsändamål.
mot · G802769 · 1985-01-18 00:00:00 — Lokalisering till av kansliet för den nya myndigheten för arbetsmarknadsutbildning Genom riksdagsbeslut (AU 1984/85:9) beslöts om en ny organisation för den särskilt anordnade arbetsmarknadsutbildningen (AMU). Beslutet innebär att AMU får en egen organisation fristående från både arbetsmarknadsverket och . En uppdragsorganisation skall bildas som byggs upp av en uppdragsmyndighet i varje län samt en central myndighet. Beslutet var ett principbeslut och bl. a. när det gäller frågan om den nya centrala myndighetens lokalisering ämnar regeringen återkomma med förslag . Det finns anledning understryka att, i enlighet med tidigare riksdagsbeslut, det centrala kansliet som ny myndighet skall lokaliseras utanför . För vår del vill vi redan nu framhålla som en lämplig lokaliseringsort. Det arbetsmarknadspolitiska läget är bekymmersamt i och kommer att bli katastrofalt genom att Uddevallavarvet enligt beslut skall läggas ned. Ytterligare ett betydande statligt företag, nämligen Etrifönster kommer också att avveckla sin verksamhet i . Då det nu är statliga företag som avskedar människor i mycket stor omfattning vilar ett särskilt ansvar på staten att medverka till att mildra effekterna av dessa nedläggningar, inte bara genom kraftfulla närings-, arbetsmarknads- och regionalpolitiska insatser utan också genom att lokalisera annan statlig verksamhet till regionen. F. n. finns inga statliga centrala verk eller myndigheter lokaliserade till eller övriga delar av mellersta och norra . I samband med den stora statliga utlokaliseringen av statliga verk avvisades som lokaliseringsort bl. a. med hänvisning till de då förhållandevis dåliga kommunikationerna. Genom att det numera bl. a. finns en väl fungerande regional inrikes flygtrafik till och från torde inte de kommunikationsmässiga förhållandena längre utgöra något argument mot en lokalisering av statlig verksamhet till regionen. I samband med att en ny näringslivsstruktur byggs upp i , vilket måste ske med anledning av nedläggningen av Uddevallavarvet, är det av största vikt att arbetet inriktas på att skapa ett väl differentierat Ur denna synpunkt är lokaliseringen av en statlig central myndighet till av stor betydelse. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om lokalisering av det centrala kansliet för AMU-verksamheten till .
mot · G802772 · 1985-01-18 00:00:00 — m. fl. Den fackliga verksamheten i multinationella företag Den snabba strukturomvandlingen som kännetecknar kapitalismens utveckling innebär bl. a. ökad multinationalisering av industrin. Allt fler företag bryter sina nationella band och uppträder på den internationella marknadsarenan genom att sprida sitt ägande och sin produktion över ett stort antal länder. Följaktligen förändras också de förutsättningar som ligger till grund för fackföreningsrörelsens verksamhet. Genom multinationaliseringen vinner företagen fördelen med s. k. riskspridning. Företagen får också möjlighet att genom överflyttning av produktion från ett land till ett annat motverka effekterna av eventuella fackliga aktioner. Företagen får förutsättningar för påtryckningar och ett övertag gentemot den fackliga rörelsen, genom möjligheten att spela ut arbetarrörelsen i olika länder mot varandra. Strejken, fackets främsta vapen mot arbetsköparna, blir gradvis verkningslös. De fackliga organisationerna har svårt att skaffa sig en riktig bild av företagens ekonomiska situation på grund av deras möjligheter att dölja vinsterna eller föra över dem till enheter i andra länder. har vi i haft flera uppmärksammade fall, där utländskt ägda företag inte respekterat de regler som bör gälla vid umgänget mellan parterna på arbetsmarknaden. Ofta fattas viktiga beslut i utlandsägda koncerner, utan att de anställda som berörs, får möjlighet till insyn, information och förhandling. Många företag vägrar de fackliga organisationerna att få kontakt med de verkliga beslutsfattarna i koncernerna. Det är uppenbart att multinationaliseringen av industrin ställer mycket stora krav på det fackliga arbetet. Fackföreningarna måste för att bibehålla sin slagkraft åstadkomma motsvarande grad av internationalisering genom samarbete med arbetarrörelsen i andra länder. Det bör därför vara ett svenskt samhällsintresse att underlätta fackets verksamhet på det här området. Särskilt angeläget är detta med tanke på att , med stora resurser, motarbetar en aktivare facklig bevakning av de multinationella företagen. Behovet av kontakter mellan koncernens fackliga organisationer erkänns i riktlinjer för multinationella företag. De kontakterna är en förutsättning för en effektiv facklig verksamhet i multinationaliseringens tidevarv. Enligt LO och TCO bör resurser för internationellt fackligt samarbete utgå till de lokala fackklubbarna från resp. företag eller koncern. Mot denna bakgrund bör den ta initiativ till lagstiftning som ålägger de svenska multinationella företagen i att bekosta det internationella samarbetet mellan fackliga organisationer inom resp. företag eller koncern. Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen begär förslag till lagstiftning som ålägger svenska multinationella företag samt utländska multinationella företag verksamma i att bekosta de fackliga organisationernas samarbete inom koncernen. (vpk) C.-H.
mot · G802773 · 1985-01-21 00:00:00 — Motion 1984/85:773 m. fl. Förändrad stödområdesindelning för kommuner i bergslag Den värmländska bergslagen har drabbats mycket hårt av näringslivets omstrukturering. Järngruvorna är nedlagda. Detsamma gäller järnverk. Personalstyrkan vid bruken i , , och har reducerats mycket kraftigt. Den minskade sysselsättningen har lett till stor arbetslöshet och en omfattande utflyttning. De preliminära befolkningssiffrorna är dystra och visar samma negativa tendens . 13 925 - 201 16 683 - 176 4 897 - 55 5 412 - 86 Regionen är den mest drabbade i länet. av den folkminskning som råkade ut drabbade de fyra bergslagskommunerna. Den fortlöpande folkminskningen utsätter den kommunala ekonomin för stora påfrestningar. Skatteutjämningsbidraget beräknas på befolkningstalet och utsätts alltså för en kontinuerlig minskning relativt sett. Serviceinrättningarna i kommunen är däremot uppbyggda för viss dimension och kan kostnadsmässigt svårligen bantas. Ett exempel på detta är de många tomma lägenheterna i de kommunala bostadsstiftelserna. I takt med folkminskningen sker också neddragningar i handeln och servicenäringarna. För berörda kommuner kan detta bli förödande. En viss utveckling av det alltför ensidiga näringslivet i den värmländska bergslagen har kunnat skönjas. En omfattande utbyggnad av den mindre och medelstora industrin måste ske snabbt, för att en god samhällsservice skall kunna tryggas . För det krävs speciella åtgärder, som gynnar nyföretagande och ger befintliga företag möjlighet till utveckling. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar att de fyra bergslagskommunerna i skall inlemmas i stödområde B. () ()
mot · G802774 · 1985-01-18 00:00:00 — Motion 1984/85:774 Bo Finnkvist m. fl. Lokalisering till av kansliet för den nya myndigheten för arbetsmarknadsutbildning Arbetsmarknadsutbildningen skall styras av en central myndighet. Denna myndighets kansli kan enligt regeringen placeras i eller i något av skogslänen. Denna myndighet kan mycket väl förläggas utanför som redan förut har överrepresentation av denna typ av verksamheter i förhållande till i all synnerhet skogslänen. har också i detta sammanhang betonat att man i största möjliga utsträckning skall förlägga statlig verksamhet till skogslänen. En lokalisering av denna verksamhet till kan motiveras på många sätt. ligger ur kommunikationssynpunkt väl till. Goda tåg- och flygförbindelser finns också. Länet uppvisar mycket höga arbetslöshetssiffror, , tvåa efter . Lokaler för ett kansli av denna storlek finns förmodligen tillgängliga i eller kan tas fram med kort varsel. behöver mer än väl denna typ av lokaliseringar. Mycket talar för att denna myndighet kan och skall förläggas utanför . Arbetsmarknadsläge, kommunikationer m. m. talar för att är det bästa alternativet. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om lokalisering av det centrala kansliet för arbetsmarknadsutbildning till . BO FINNKVIST (s) () () () ()
mot · G802775 · 1985-01-21 00:00:00 — m. fl. En semesterlönefond m. m. Det finns stora grupper i samhället som med nuvarande regler för semesterlön inte har råd till en meningsfull semester. Det gäller främst långtidsarbetslösa och lågavlönade. Enligt , Semester och fritid, har av de fackligt anslutna inte råd med semesterresa eller möjlighet att hyra fritidsbostad. De ekonomiska villkoren för LO-kollektivet och jämförbara grupper har inte förbättrats sedan utredningens tillkomst. Det är därför angeläget att ett semesterstöd införs för dessa grupper. En allmän semesterlönefond erbjuder de bästa formerna för ett sådant stöd. beslutade på ett socialdemokratiskt motionsinitiativ att det under borgarregeringens år nedlagda utredningsarbetet om semesterfrågorna borde återupptas. Men den socialdemokratiska regeringen framlade förslag att en sådan utredning inte skulle komma till stånd och lyckades få bifall för detta. Eftersom ett införande av en semesterlönefond är ett viktigt inslag i jämlikhetspolitiken, är regeringens handlande direkt utmanande mot de grupper i samhället som har de sämsta betingelserna vad avser både arbetsmiljö och ekonomi. Möjligheter till vila och rekreation är för dessa grupper en viktig rättvisefråga. Frågan om inrättande av en semesterfond bör därför utredas av en parlamentariskt sammansatt kommitté. Kommittén bör också ta upp andra frågor om förbättringar i semesterlagen, bl. a. frågan om att arbetslöshetsersättningen skall vara semesterlönegrundande. Med hänvisning till ovanstående föreslås att hos regeringen hemställer om tillsättandet av en utredning som syftar till att en allmän semesterlönefond inrättas enligt vad i motionen anförs. (vpk) (vpk) (vpk) minab/gotab 1985