mot · G8021502 · 1985-01-23 00:00:00 — m. fl. Utveckling av livsmedelsindustrin i framlade 1983 en rapport ger mat och jobb, sammanställd av lantbrukets utredningsinstitut. Rapporten belyser på ett övertygande sätt den stora betydelse som jord- och skogsbruket och förädlingsindustrier, baserade på råvaror från denna näring, har för sysselsättningen i . Enligt folk- och bostadsräkning sysselsattes 14 540 personer i jordbruket, 3 760 i livsmedelsindustrin och 4 740 i skogsindustrin. Om man beaktar indirekt och s. k. inducerad sysselsättning beräknades sektorn omfatta ca 41 000 anställda 1980. Multiplikatoreffekten av en expansion i livsmedelsindustrin beräknas ligga så högt som 3,4, dvs. en ökning med 100 anställda i olika livsmedelsföretag ger en totaleffekt på 340 nya arbetstillfällen. Det är alltså motiverat att styra utvecklingsresurser till livsmedelssektorn om maximal sysselsättningseffekt eftersträvas. Nackdelen med den höga multiplikatoreffekten är att den självfallet gäller även i omvänd riktning. Härav följer att det förslag, som lämnats av livsmedelskommitté, Jordbruks- och livsmedelspolitik, skulle om det genomförs få starkt negativa konsekvenser i . En reducering av jordbruksmark och minskad jordbruksproduktion, främst inom animaliesektorn där länet svarar för av landets produktion, skulle alltså ge ett sysselsättningsbortfallav betydande storlek, vartill kommer alla skadeverkningar på livsmiljön. En sådan strukturomvandling skulle slå hårt mot lantbrukarna, särskilt yngre lantbrukare med stor skuldbörda, och de anställda inom livsmedelsindustrin. förslag måste därför avvisas i sin nuvarande utformning med hänsyn till de regionala följderna i bl. En mycket långsiktig anpassningsprocess kan och bör dock underlättas på olika sätt. Livsmedelsindustrin måste ges tid och resurser att genom en aktiv forskning och produktutveckling samt förbättrad marknadsföring anpassa sig ändrade förutsättningar. De mindre och medelstora företagen bör därvid genom sin flexibilitet spela en betydande roll i omvandlingsarbetet. Det finns därför starka skäl att nu göra en kraftsamling på branschen genom insatser från utvecklingsfonden och de olika organ, som arbetar med anknytning till lantbruket och dess förädlingsindustrier. Arbetet bör framför allt syfta till en noggrann identifiering av utvecklingsmöjligheter vid befintliga företag genom produktutveckling, vidareförädling, marknadsföring/export, underleveranser, utbildning och kapitalförsörjning. Företagens behov av uppdragsforskning bör kartläggas och förmedlas till lämpligt forskningsorgan. Inte minst intressant är att få fram en ökad odling av grönsaker och marknadsföra dessa till grossistföretag med stor importandel . Ett exempel på en sådan satsning är Trädgårdsprodukter som undersöker avsättningsförhållanden och anpassar odlingen till marknaden. För att stärka konkurrenskraften för svenska odlare bör svenska regler för bekämpnings- och livsmedelskontroll gälla även för importerade varor. Bioteknikens möjligheter i produktutvecklingssammanhang bör särskilt beaktas. På exportsidan skall ett nära samarbete med Exportråd och Promotion sökas. Ett ökat intresse för export kan noteras och möjligheterna har avsevärt förbättrats på sådana marknader som , , och m. fl. har en unik resurs i insjöfisket, som bör kunna utvecklas vad avser såväl primärproduktion som förädling. Frågan har utretts av den s. k. styrgruppen för vattenbruk inom FRN (forskningsrådsnämnden). Utredningen angående översyn av livsmedelsforskning LIF har i ett delbetänkande Livsmedelsforskning I (SOU 1983:69) redovisat förslag och synpunkter, som delvis bör kunna tillämpas i : Ökad produkt- och processutveckling med hänsyn till bl. a. näringsvärde, smak, hållbarhet och bekvämlighet och anpassad till exportmarknadens krav. Kvalitetsutveckling kopplad till sambandet mellan livsmedelskonsumtion och hälsa. Forskning kring förändrade konsumtionsvanor, inköpsvanor, näringsfysiologiska aspekter, marknadstrender osv. Ökade satsningar på forskning och utveckling krävs framför allt inom charkuteri- och bageribranscherna i samverkan med förpackningsindustrin och företag inom frys- och kylområdet. Trädgårdsnäringen, som f. n. är koncentrerad till främst , bör kunna utvecklas på andra håll genom bl. a. ökad växthusodling (som dock är beroende av energiprisutvecklingen), nya specialmaskiner och ökad export. Forskningsrön bör i ökad omfattning komma näringslivet till del genom kontaktförmedling till , , livsmedelsinstitutet (), SLU/, köttforskningsinstitutet och livsmedelsverket. Ökad användning av biprodukter för föda och foder samt alternativ användning för jordbruksråvaror för andra ändamål än livsmedel. Effektivare marknadsföring genom bl. a. systemförsäljning (produkter, kunskaper och utrustning). När det gäller användning av jordbruksråvaror vill vi särskilt peka på den anläggning för etanolframställning som etablerats i . utbyggnad av etanolframställning innebär ett nytt avsättningsområde för jordbrukets produkter som det är ett medel i kampen för bättre miljö. För att ta till vara en inhemsk resurs av detta format krävs dock att etanol producerad av svenska råvaror befrias från skatt i likhet med andra inhemska bränslen. motverka sysselsättningsbortfall i lantbruk och livsmedelsindustri trygga en unik livsmiljö genom naturlig landskapsvård främja en inhemsk produktion ur beredskapssynpunkt förhindra utarmning av glesbygden föreslås en koncentrerad samhällelig insats till förmån för länets mindre och medelstora företag inom främst animaliebaserad livsmedelsindustri. Arbetet skall syfta till: ökad export och ökad konkurrenskraft mot importen nya och bättre produkter med inriktning på kvalitet och hälsa ökad utbildning (t. ex. en yrkesteknisk livsmedelsindustrilinje och lokal linje vid högskolan i ) ökad tillämpning av biotekniken ökad odling av energigrödor och fiberrika grödor som kan utgöra nischbetonade råvaror. Länets lanbrukslaboratorier bör kunna spela en avgörande roll i strävandena att bibehålla odlingsarealernas nuvarande storlek. Nya grödor och förbättrade fodermedel där protein, kolhydrater och fett tagits till vara på bästa sätt kan komma att påtagligt öka effektiviteten i animalieproduktionen. bör tillföras resurser som kan påskynda och samordna det utvecklingsarbete för livsmedelsindustrin, som redan nu bedrivs inom företag, och utvecklingsfonden. Med sådana ökade resurser bör länet kunna bilda modell för hur en långsiktig anpassning marknadsförutsättningar skall åstadkommas. Av största betydelse är då utbildningsfrågorna. Det har visat sig att rekryteringen till den högre livsmedelstekniska utbildningen i huvudsak är lokal. Med hänvisning till länets stora livsmedelsindustri och dess fortsatta utveckling måste yrkesteknisk högskoleutbildning inom livsmedelssektorn etableras i . Med hänvisning till det anförda hemställs* att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om utvecklingsarbete för livsmedelsindustrin i . () () * Se även motionerna 1984/85:15031504.