mot · G8023064 · 1985-04-15 00:00:00 — m. fl. Tjänsteexportfrågor (prop. 1984/85:140) I propositionen redovisas och föreslås en rad åtgärder för att främja svensk tjänsteexport. Åtgärderna är i huvudsak inriktade mot den privata sektorn, dvs. näringslivet, men kan få betydelse också för den offentliga sektorns framtida tjänsteexport. Vissa uppgifter om åtgärder lämnas för information och avses genomföras efter beslut av regeringen, medan andra förslag om åtgärder föreläggs för beslut. Internationell och svensk tjänstehandel I propositionen redogörs för såväl den internationella som den svenska tjänstehandelns läge och utvecklingsmöjligheter. Det redovisas att den internationella tjänstehandeln kraftigt domineras av i-länderna. av den totala tjänsteexporten utförs av 35 länder och av dessa är det ett fåtal som är helt dominerande med och några västeuropeiska kapitalistländer i täten. De största områdena inom vilka tjänsteexporten utförs är transporter, avkastning på kapital och s. k. övriga tjänster, till vilka räknas resor, utbildning etc. Trots bristfällig statistik över tjänstehandeln så fastslås att den svenska tjänstehandeln gav ett positivt saldo 1982, om man räknar bort räntebetalningar på lån upptagna utomlands. En stor del av tjänstehandeln är just finansiella tjänster som t. ex. ränteavkastning, royalties, licensavgifter etc. Den reala tjänstehandeln är bl. a. entreprenader, konsulttjänster, transporter och researrangemang. För vår del ser vi de senare som mer intressanta, eftersom dessa sannolikt ger ett större utbyte vad gäller sysselsättning inom landet än de rena finanstransaktionerna, som dessutom torde fortfara att vara av stor omfattning helt oavsett exportfrämjande åtgärder. För svenskt vidkommande anges att lika många är sysselsatta med tjänsteproduktion inom den privata som den offentliga sektorn, men exporten av tjänster är naturligt nog störst inom den privata sektorn eftersom tjänsteexporten ofta hänger samman med varuexport och utgör en del av en total försäljning. Det anförs också att möjligheter att öka exporten av varor och tjänster främst ligger i en kombination av dessa. Det påpekas också att det ligger en möjlighet för svensk del i att öka den kunskapsintensiva delen av exporten och på så sätt minska andelen av exporten av råvaror 1 1984/85. Enligt vår mening är en ökad förädling av råvarorna inom landet ett sätt att i den färdiga produkten baka in tjänster som tekniskt know-how och kapitalavkastning. Mot bakgrund av att den svenska exporten bedöms bli mer kunskapsintensiv och att den offentliga sektorns tjänsteexport kan utgöra en större andel än finns anledning att reflektera över tjänsteexportens innehåll och politiska förutsättningar. På samma sätt som man har internationella överenskommelser om hur spridningen av kärnteknologi skall ske, och att vi för svensk del har en vapenexportlag som inte godkänner vapenförsäljning till vem som helst, anser vi att det behövs ett utarbetat program för svensk export av tjänster som kan ha strategisk och politisk betydelse. Regeringen avser att tillsätta en tjänstehandelsdelegation för att inom denna diskutera hur man skall kunna främja och utveckla tjänstehandeln. kommunisterna anser att det därutöver måste diskuteras och utarbetas en kod för tjänsteexport och att regeringen efter lämpligt förberedelsearbete bör återkomma till med förslag om regler för tjänsteexport. Som exempel på mycket omdiskuterade tjänsteexporter kan nämnas försäljningen av sjukvård till och projektering och uppförande av en sprängämnesfabrik i samma land. Åtgärder för att främja den svenska exporten av tjänster Förutom den ovan nämnda tjänstehandelsdelegationen föreslås i propositionen en rad åtgärder. Förslagen om projektförmedling, tjänstehandelssymposier, stipendieverksamhet, statistikproduktion och exportkreditgivning kan accepteras av kommunisterna, då vi delar bedömningen att tjänsteexporten kommer att få en väsentligt ökad betydelse . Givetvis inom ramen för en rimligt stor export som ingalunda får bli ett medel att ytterligare binda landet fastare i det kraftiga ekonomiskpolitiska beroende av utlandet som finns. När det gäller investeringsfondernas användning för investeringar i utlandet, förändring av konsultstödet och placering av viss verksamhet i har vi emellertid avvikande uppfattningar gentemot propositionens förslag: Vi anser inte att investeringsfonderna skall få användas för investeringar i maskiner och inventarier utomlands. Investeringsfonderna bör - även om de används för att främja tjänsteexport - uteslutande användas inom landet. Den svenska kapitalexporten och utlandsinvesteringarna är stora nog utan att ytterligare möjligheter ges genom propositionens förslag. Vi yrkar avslag på propositionen i denna del. Konsultstödet föreslås utvidgat vad gäller ländertillämpning. har gällt att stödet har utgått för projekt i . vill man i konsekvens med att exportföretagen vänder sitt ansikte mot de nya tillväxtländerna i också utsträcka konsultstödet att gälla alla länder. Vi tror dock att projekt på dessa nya marknader bär sig själva ekonomiskt och att stödet bör förbehållas projekt i även fortsättningsvis. I varje fall bör inte sådana ändringar göras förrän regeringen lagt fram förslag om regler för tjänsteexport i enlighet med vad som sägs ovan i motionen. Slutligen - och delvis av samma skäl som ovan - anser vi inte att någon etablering av svenskt organ för projektexport bör etableras i . Sådana avgöranden kan med fördel ske på hemmaplan utan den begränsning av synfältet som en etablering i skulle utgöra. Vi förutsätter att utskottet utarbetar erforderlig lagtext. Under hänvisning till det anförda föreslås 1. att beslutar avslå proposition 1984/85:140 vad gäller möjlighet att använda investeringsfonderna för investeringar i maskiner och inventarier utomlands, 2. att beslutar att konsultstödet även fortsättningsvis skall vara förbehållet projekt i , 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om etablering av viss försöksverksamhet i . HANS (vpk) i (vpk) (vpk) (vpk) 1* 1984/85.