mot · G8022946 · 1985-03-20 00:00:00 — och utveckling och utjämning (prop. 1984/85:115) utgör ett sammanhållet näringsgeografiskt område. Inom länet kan två delar utskiljas som är mycket olika till sin karaktär men som har ett starkt inbördes beroende. Den ena delen är Östersundsområdet. Det ligger centralt i länet och är begränsat till ytvidden. Det är det enda tätbefolkade området i länet och är dess administrativa och kommersiella centrum. av länsinvånarna bor i kommun där också ungefär hälften av arbetsplatserna i länet är belägna. Där finns också de största företagen även om de i ett riksperspektiv är små. Den andra delen av länet, som är den helt dominerande sett till ytvidden, är vidsträckt och glest befolkad. Här finns med ett par undantag endast små tätortsbildningar. Jord- och skogsbruket är fortfarande de viktigaste basnäringarna. I västra delarna av länet utgör också turismen en viktig inkomstkälla. Industriföretagen är få och små till storleken. De likartade förhållandena i området utanför Östersundsområdet visar sig också i att man haft en gemensam utveckling. Det var dessa redan glest befolkade delar av länet som drabbades av de stora utflyttningarna under främst medan med omgivningar inte alls berördes i samma utsträckning. Utflyttningens storlek framgår av att inget annat län kan uppvisa motsvarande negativa befolkningsutveckling vilket bl. a. visas på s. 184 och 185 i proposition 1984/85:115. Det är sviterna efter dessa svåra utflyttningar som länet fortfarande kämpar med. Problemen är desamma i alla delar av länet utanför Östersundsområdet: liten folkmängd utspridd över stora ytor, skev åldersfördelning, negativt födelsenetto, stagnerande näringsliv. Stora ansträngningar måste därför göras för att klara en acceptabel servicenivå och bygga upp ett näringsliv som kan ersätta eller komplettera det stagnerande jord- och skogsbruket. De regionalpolitiska medlen är ett viktigt hjälpmedel i det arbetet. Mot den bakgrunden framstår det som svårförklarligt att länets sju glesbygdskommuner placerats i skilda stödområden. Givetvis kan man finna vissa skillnader mellan de olika kommunerna om man väljer att mäta rätt faktorer och lämpliga tidsperioder. Men eftersom de stora och för utvecklingen avgörande problemen är desamma i alla dessa sju kommuner blir ett sådant försök till förfining av stödområdesindelningen bara en sifferlek som inte syftar till annat än att hitta olikheter. Vill man ha ett beslutsunderlag för de regionalpolitiska medlen måste det vara tillräckligt att konstatera att det är betydligt fler och viktigare förhållanden som är gemensamma än som skiljer i problembilden för läns glesbygdskommuner. Vi vidhåller därför att alla kommuner utom , dvs. även , , Åre och södra delarna av bör placeras i stödområde A. Vad gäller är kommunen genom sin karaktär en motor i länets utveckling. är för sin utveckling beroende av det omland som övriga delar av länet gör. Detta växelspel mellan och övriga kommuner gör att länet utåt fungerar som en enhet. Men kommuns betydelse sträcker sig även utanför länets gränser. Det är en viktig stödjepunkt för hela den södra delen av inland. a. s. 242 i proposition 1984/85:115. Det är därför viktigt att utveckling kan tryggas och att kommunen framgångsrikt kan konkurrera med motsvarande kommuner i andra delar av landet. Det kan bl. a. ske genom att med regionalpolitiska medel kompenseras för de relativa nackdelar kommunen har i form av långa avstånd, klimat etc. Med den förändring av bidragssystem som föreslås i proposition 1984/85:115 kommer emellertid som är placerad i stödområde C i ett sämre läge än . Skillnaden i maximal bidragssats mellan stödområde C och investeringsbidrag utanför stödområdet har varit (30 resp. ). Den föreslagna förändringen innebär att skillnaden blir högst . Det är en för liten skillnad för att skall framstå som ett attraktivt alternativ till kommuner med kortare transportavstånd till marknader, utvecklad industrimiljö etc. Om man menar allvar med att är en viktig stödjepunkt bör kommunen också ges rejäla möjligheter att utvecklas. För att kommunen skall kunna hävda sig gentemot andra jämförbara kommuner bör därför placeras i stödområde B. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att beslutar att hänföra kommunerna , , Åre och södra delarna av till stödområde A samt kommun till stödområde B.