mot · G8021352 · 1985-01-23 00:00:00 — I budgetpropositionen för föreslår chefen för , , att 60 milj. kr. avsätts i syfte att utrusta 700 datasalar inom gymnasieskolan. Kommunerna förväntas bidra med lika mycket. Satsningen sker mot bakgrund av den explosionsartade utvecklingen på det informationstekniska området. En massiv folkbildning är nödvändig på området av såväl industri- som kulturpolitiska skäl. Statsrådet har också vid ett flertal tillfällen framhållit utbildningens betydelse för att bättre förstå och nyttja den nya tekniken. Satsningen på datasalar inom gymnasieskolan är därför nödvändig. Emellertid bör man se den informationsteknologiska utvecklingen ur ett helhetsperspektiv, där data- och medieteknologin vävs allt tätare samman. Sett med brukarens ögon utgör själva TV-apparaten ett slags centrum i utvecklingen. Även på distributionssidan flätas data- och medietekniken allt tätare samman. är bara ett sådant exempel. Genom datateknikens sammanväxning med medietekniken blir hela den teknologiska utvecklingen också en kulturpolitisk fråga av rang. Våra levnadsvanor berörs, våra arbetstider och arbetsmiljöer, liksom frågan om opinionsbildning och kulturens ställning. Teknikutvecklingen på medie- och dataområdet måste därför underställas en helhetssyn. Teknikpolitiken måste kopplas till bl. a. samhällets allmänna kulturpolitik liksom till utbildnings- och arbetsmarknadspolitiken. Därför är det viktigt att stora ekonomiska och politiska insatser på datateknikens område följs upp med liknande insatser vad gäller medieteknik och kultur. Detta är inte minst betydelsefullt i då snabba samhällsförändringar gör det svårt för människor att finna sin roll i arbetslivet, i familjen och - på ett djupare plan - i det kulturella och andliga livet. Det räcker inte att intellektuellt begripa teknikutvecklingen, vi måste också emotionellt och socialt beredas möjligheter att förstå och bearbeta utvecklingen och förändringen. Först då uppstår verklig kunskap. Det är en grundläggande tes i allt förändringsarbete. Den engelske terapeuten och ekologen har utvecklat en tes som får allt större betydelse i vårt samhälle. Han hävdar att människan består av ett inre och ett yttre kretslopp. Han kallar detta mind. De allra flesta filosofer har tidigare ansett de olika kretsloppen som utbytbara, men Batesons poäng är att allting är en helhet: människa, samhälle, ekologi och Allting är beroende av vartannat. Gör man stora ingrepp i t. ex. det yttre mindet får det också effekter på människans inre mind, eller enkelt uttryckt: stora tekniska och samhälleliga förändringar ger också dramatiska effekter på våra inre liv. Teknikutvecklingen blir - enligt Bateson - således i förlängningen också en fråga om hur människans andliga liv och kulturella förnyelse och fördjupning gestaltas. Mot den bakgrunden är det också viktigt med en helhetssyn på samhällets insatser inom teknikområdet. En satsning på dataområdet måste därför följas av liknande investeringar på det mediepolitiska och kulturpolitiska området. (s) har i sitt mediepolitiska handlingsprogram (1984) långtgående krav på att en allmän medieutbildning i förskola, grundskola, gymnasium och övrig vuxenutbildning omgående inleds. I budgetpropositionens massmedieavsnitt antyder statsrådet att sådana tankar finns. Någon färdig plan eller finansiering tycks däremot inte finnas. I handlingsprogram förs också fram krav på att medieverkstäder byggs upp i varje kommun genom samverkan mellan kommuner, lokalradio, föreningslivet och utbildningsradion. Såväl medieutbildning som medieverkstäder är ett ytterligt betydelsefullt inslag i en massiv satsning på folkbildning på det informationsteknologiska området. 120 milj. kr. till datautbildning fördelat på stat och kommun bör därför följas av en liknande investering på det mediepolitiska området. Staten bör alltså fr. o. m. nästa budgetår även anslå pengar för att utrusta högstadie, gymnasieskolorna, den kommunala vuxenutbildningen och landets folkhögskolor med mediesalar samt starta medieutbildning. Upprättandet av medieverkstäder i varje kommun bör ävenledes undersökas. En sådan utredning bör ske i samarbete med kommunerna, föreningslivet och utbildnings/lokalradion. Särskilt viktigt är det att knyta till utredningen i syfte att betona medieverkstädernas betydelse för den stora brukargruppen - ungdomen. Mot bakgrund av vad som ovan anförts hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av medieundervisning och medieverkstäder i skolor och kommuner.