ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G8021780 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:1780 Vid ett dödsfall inträder i regel en svår påfrestning för den eller de som står den avlidne närmast i livet. Sker dödsfallet hastigt genom en akut sjukdom eller på grund av ett olycksfall medför det ofta en svår chock för de anhöriga. Sorgearbetet är svårt för dem som har att stödja och hjälpa anhöriga. Mitt i denna situation kan då en förfrågan eller ett besked om att den avlidne skall obduceras komma som en ytterligare påfrestning. Många har kanske inte reflekterat över vad som döljer sig bakom ordet obduktion. Grunden för när obduktion skall utföras finns i obduktionslagen (1975:191). Till detta kommer författningar, folkbokföringens regler om utfärdande av dödsbevis, föreskrifter och anvisningar för polisväsendet m. fl. Antalet obduktioner uppgick till 36422. Av dessa hänförde sig 12626 till obduktioner enligt rättsmedicinska grunder och 23 796 till kliniska obduktioner. Antalet döda utgjorde 90666 vilket innebär att obduktion förekom i av fallen. Det kan finnas skäl att utvärdera om antalet obduktioner står i rimligt förhållande till de intentioner som låg bakom obduktionslag. Är alla dessa obduktioner verkligen nödvändiga? Vilket krav skall ställas på medgivande från den enskilde eller dennes anhöriga? Räcker det med nuvarande regler att den avlidne eller en nära anhörig till denne har uttalat sig mot obduktion, eller borde i stället tillstånd inhämtas? I vilken omfattning kan obduktioner enligt rättsmedicinska former begränsas i de fall inte misstanke om brott föreligger? Med hänsyn till utvecklingen som varit och den tid som gått sedan nu gällande obduktionslag antogs bör en utvärdering av lagens tillämpning göras. Det handlar om respekt för en avliden människa och för de anhöriga. Ett inträffat dödsfall kan inte i hälften av fallen betraktas som något onaturligt och den sannolika dödsorsaken så osäker att obduktion behöver företas. Med hänvisning till vad som sagts ovan hemställs att hos regeringen begär en utvärdering och översyn av obduktionslagstiftningen. () ()
mot · G8021781 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:1781 Behovet av specialisttjänster inom mödra- och barnhälsovården Vid flera riksmöten i rad har motioner väckts angående behovet av specialisttjänster inom mödra- och barnhälsovård samt gynekologi även inom primärvården. har i Allmänna råd (1981:4) förordat en modell med distriktsläkare med fullgjord vidareutbildning inom gynekologi/obstetrik resp. pediatrik inom primärvården. Det har förutsatts att barnmorska och distriktssköterska skall finnas. Utskottet har avslagit motionerna under motiveringen att en integrering av hälso- och sjukvården för mödrar och barn inom primärvården inte torde medföra en kvalitetsförsämring av vården. Därmed torde avses att distriktsläkare med vidgad erfarenhet inom gynekologi/obstetrik resp. pediatrik mycket väl kan ersätta specialistutbildade läkare. Vi delar inte denna uppfattning. Distriktsläkarna-allmänläkarna har sina självklara uppgifter inom primärvården, och deras kompetens ifrågasätts ej. Det bör emellertid också finnas tillgång till specialistläkare inom mödrahälsovård och kvinnosjukdomar samt barnsjukdomar inom primärvårdens ram. Den debatt om kvinnors rätt till gynekologspecialister inom primärvården, som ägde rum , visar att tiotusentals kvinnor delar vår uppfattning, att det bör finnas tillgång till specialistutbildade läkare och övrig specialutbildad personal även inom primärvården. En del landsting har insett detta och förklarat, att det inom vaije distrikt bör finnas tillgång till gynekologer och barnläkare men även öronläkare och ev. andra specialister. Inom andra landsting tycks man vara helt fixerad vid allmänläkeriet. Tillgången på specialutbildad personal synes bli mycket god, och det bör vara naturligt att utnyttja befintlig kompetens såväl inom läkarkåren som bland övriga personalgrupper - t. ex. barnsjuksköterskor, barnmorskor och kuratorer inom primärvårdens ram. Med anledning av ovanstående hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna att specialistläkare inom gynekologi/obstetrik och barnsjukdomar samt övrig specialutbildad vårdpersonal, t. ex. barnsjuksköterskor, barnmorskor och kuratorer, skall ha sin givna plats inom primärvården. () ()
mot · G8021783 · 1985-01-24 00:00:00 — Motion 1984/85:1783 Totalförbud mot asbest i produktionen Arbetarskyddsstyrelsen har beslutat att asbest rent generellt skall vara förbjudet att användas i nyproduktion i . Förbudet kan endast frångås om dispens ges av arbetarskyddsstyrelsen. sker det en omfattande produktion av asbesthaltiga bromsbelägg till bilar och tyngre fordon trots att fullgoda ersättningsmaterial finns på marknaden. bedömer att ca 75000 arbetar med asbest i bilindustrin, som mekaniker och reparatörer. Det är inte ovanligt att företagens dispens för asbestanvändning förnyas utan att en plan presenterats över hur företaget i fråga ämnar eliminera asbesten i sin produktion. Asbest är mycket farligt att . Hundratals arbetare har avlidit eller skadats efter att ha hanterat asbest i sina arbeten. Den fackliga rörelsen har också reagerat mycket skarpt mot att asbest fortfarande används i produktionen. Man finner inga som helst skäl till att övergång till asbestfria bromsbelägg fördröjs ytterligare. Men hänsyn till asbestens allvarliga hälsorisker måste den helt bort ur produktionen. Regeringen bör ge berörda myndigheter i uppdrag att upprätta en plan över den tidsperiod under vilken en avveckling skall ske. Men hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen anhåller att åtgärder vidtas i syfte att asbest med det snaraste avvecklas ur produktionen.
mot · G8021784 · 1985-01-24 00:00:00 — Funktionshindrade ungdomars behov av samhällsservice Trots stora insatser från samhällets sida upplever ungdomar med svåra handikapp stora svårigheter att leva integrerat. Skolsituationen, främst på gymnasienivå, är långt ifrån tillfredsställande för ungdomar med rörelsehinder och synskador. De har svårt att bryta sig loss från föräldraberoendet på grund av att bostäder med tillgång till praktisk hjälp dygnet runt saknas i många kommuner. Begränsningar i färdtjänsten hindrar deras möjligheter att röra sig i samhället på samma sätt som andra ungdomar. Inte heller har rörelsehindrade ungdomar tillgång till eget fordon. I allt för stor utsträckning hänvisas ungdomarna till internatstudier på grund av att hemortens skolor är otillgängliga, färdtjänsten inte fungerar över kommungränserna. Många blir överutbildade genom att man ständigt hänvisas till olika skolformer och utbildningsvägar i folkhögskolor, , arbetsmarknadsutbildning, universitetsstudier etc. I många fall väljer man att inte utbilda sig alls. Möjligheterna för ungdomar att ha en aktiv fritid är begränsade. Få föreningar eller ungdomsgårder är beredda att ställa erforderlig service till förfogande. Även på arbetsmarknaden möter de svårigheter. har sällan resurser för arbetsbiträde och praktisk hjälp åt eleverna. Boendefrågan är inte löst. Ungdomarna möter svårigheter att få praktisk yrkesorientering eller arbete i ungdomslag. Vid diskussionen om ungdomsbostäder behandlas inte funktionshindrade ungdomars behov av tillgängliga bostäder. Vi finner det angeläget att frågan om hur funktionshindrade ungdomar skall få del av samhällets totala service anpassad till deras behov kartläggs i ett utvecklingsprojekt. Det bör kunna ske genom kartläggning av ett antal kommuner och utvärdering av problemen. Lämpligast bör det ske genom uppdrag åt och . Projektet bör genomföras i samråd med berörda handikapporganisationer. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställer vi att hos regeringen begär en kartläggning av funktionshindrade ungdomars behov av kompletterande samhällsåtgärder. () ()
mot · G8021791 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:1791 har fri abort. Det är ett resultat av kvinnors mångåriga kamp för att själva få bestämma över sina kroppar och liv. När abortkommittén 1983 överlämnade sitt betänkande Familjeplanering och abort kunde man notera en försiktig optimism beträffande abortsituationen. Efter en förklarlig ökning av aborttalen åren efter 1975 är man nu nere i siffror som understiger . Det är viktigt att denna nedåtgående trend befästs. Abort är och skall förbli nödlösningar i svåra situationer. En avgörande del i denna utvecklingstrend är naturligtvis preventivmedlen. Detta är en aktuell fråga för en stor del av befolkningen. Över 1,7 miljoner kvinnor är i fertil ålder och har mer eller mindre behov av preventivmedel. I har vi haft som bärande princip att den förebyggande mödrahälsovården skall vara kostnadsfri. Det är en lönsam princip med tanke på vad oönskade graviditeter kostar i form av lidande och pengar. De vanligaste preventivmedlen är spiral och p-piller. Här finns en inkonsekvens mot vad vi tidigare hävdat. Spiralen sätts in kostnadsfritt på mödravårdscentralen, medan p-piller erhålls emot recept och betalning. Från har man genom de nya reglerna för receptförskrivning t.o.m. höjt priset med . Om man skulle jämföra hanteringen av spiral som p-medel med p-piller är spiralen dyrare. Det finns alltså ingen logik i frågan och den borde enligt vår mening ses över med målsättningen att göra all preventivmedelanvändning kostnadsfri. Ett sådant beslut skulle ligga väl i linje med målet att alla barn som föds skall vara välkomna. En ytterligare reducering av antalet aborter är en samhällsekonomisk vinst som skulle kunna finansiera reformen. Med anledning av ovanstående föreslår vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts beträffande översyn av preventivmedelskostnader och uttalar att målet med översynen skall vara kostnadsfria preventivmedel. () ()
mot · G8021793 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:1793 Antalet nyfödda barn sjunker år och det blir kris i befolkningsutvecklingen i vårt land. aborteras över 30000 barn bort . Även oönskade barn har rätt att födas! Det finns många makar som skulle vilja adoptera ett svenskt barn om det bara funnes något. Som inställningen är erbjuds allt för lätt och ofta gravida kvinnor att göra abort. Den inställningen måste i första hand ändras. Alla barn har rätt att få leva. För att ta ställning till när och om en abort skall få utföras måste man först ta ställning till när livet börjar och från vilken tidpunkt som barnet skall ha rättsligt skydd. Få torde väl kunna bestrida att livet börjar därmed att ägget blir befruktat. Men den nya människan kan inte tillförsäkras rättsskydd förrän man vet om dess existens. Men från den tidpunkt som detta med säkerhet kan konstateras så måste den nya människan ha fullt rättsskydd. Utifrån denna princip måste sedan ställning tas till i vilka situationer man skall tillåta avsteg från principen om fullt rättsskydd och alltså tillåta aborter. Principen måste vara att abort skall tillåtas endast då moderns liv är i fara om abort inte utförs. En utredning bör tillsättas för att arbeta fram förslag om en ny abortlag som tar hänsyn till barnets rätt att skyddas från det man vet om dess existens. Det måste slås fast att det är att döda en annan människa om man medvetet dödar ett i moderlivet. Med hänvisning till vad som ovan förts hemställs att hos regeringen begär förslag till en ny abortlagstiftning som fastslår barnets rätt att leva, samt att abort endast får förekomma när moderns liv är i fara. () ()
mot · G8021794 · 1985-01-24 00:00:00 — utgår en betydande summa av statsmedel till utgivning av . Utgivningen beräknas omfatta över 80 band och avsågs ursprungligen omfatta en tioårsperiod - tiden torde komma att förlängas. Den granskning av originalmanuskripten som föregår utgivningen har vetenskapliga ambitioner, och vissa tidsförskjutningar i produktionen kan kanske försvaras. Mer beklagliga är de uppenbara bristerna i marknadsföringen. De flesta volymerna säljs endast i två, tre tusen exemplar medan målet borde vara minst det tiodubbla. Inte ens biblioteken visar något större intresse för denna nyutgivning. Allmänheten saknar möjligheter att (t. ex. med rabatterbjudande) abonnera på verket. I bokhandeln vet man ej i förväg när en volym skall komma, den bara dyker upp. Självfallet minskar dessa förhållanden värdet av denna unika satsning. Staten bör därför ta initiativ som kan leda till förändrade förhållanden. Såväl allmänhet som bibliotek måste uppmärksammas på vilken värdefull utgivning nationalupplagan av utgör. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär åtgärder rörande marknadsföringen av i enlighet med vad som i motionen angivits. () ()
mot · G8021795 · 1985-01-23 00:00:00 — Motion 1984/85:1795 Lokalradion sänder på flera platser en fortlöpande information om väglag, trafikstockningar etc. för att hjälpa trafikanterna och medverka till att undvika olyckor. Motsvarande hjälp för det stora antalet fritidsbåtar ges inte. Väderrapporter, framför allt vad avser vindstyrkor, är av utomordentligt stor betydelse. Det är troligt att några av förra sommarens tragiska båtolyckor kunnat undvikas om en tätare vindrapportering givits via radion. Mellan och 13.00 förekommer inga väderrapporter över radion. Framför allt de mindre båtarna är i behov av väderinformation. Deras möjligheter att klara överfallsväder är begränsade. Då de dessutom oftast ej är utrustade med kommunikationsradio kan de ej den vägen erhålla vindrapporter från de frivilliga privatradiostationema. den 1 juniden mellan och 21.00 borde resp. lokalradiostationer i kustområdena kunna lämna vind- och väderrapporter. Dessa skulle då erhållas antingen från de officiella väderstationerna eller från lämpliga lotsstationer och/eller privatradiostationer. Med stöd av det anförda hemställer jag att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om tätare väderrapporter i lokalradion.
mot · G8021798 · 1985-01-24 00:00:00 — Motion 1984/85:1798 och övergripande ansvaret för barnfilmsfrågor Debatten om barnfilm har dominerats av den skadliga åverkan som barn utsätts för om de ser våldsfilmer av olika slag. Genom att för ensidigt framhäva den skadliga och negativa påverkan av media undanskyms lätt mediernas positiva sidor. Svensk barnfilm håller en internationellt sett mycket god nivå. Inom barnfilmområdet sker också många konstruktiva och positiva insatser för att främja god barn- och ungdomsfilm. I årets budgetproposition betonas starkt kulturens roll i skolan för att fånga barns intresse för rörliga bilder och vända det till något positivt. Föredraganden säger också: "De barn och ungdomar som har möjligheter att lära sig något om film kan utvecklas till en mer medveten och kräsen publik. Ett utvecklingsarbete med syfte att ta fram arbetsmaterial och modellprojekt i medieundervisningen i skolan bedöms också som angeläget. I propositionen framhålls vikten av att i synnerhet den resurs som utgörs av organisationer som sysslar med visning av kvalitetsfilm, t. ex. samlingslokalägande organisationer och filmstudios, tas till vara. och ungdomsfilm har till uppgift att verka för upplysning om god barnfilm och att ta initiativ för att öka intresset för kvalitetsfilm samt genom utbildnings- och fortbildningsinsatser öka kunskaperna inom området. Barnfilmområdet är emellertid mycket splittrat, och viktiga frågor faller lätt mellan olika ansvariga. Utbildningsfrågorna ligger ju självfallet under och universitets- och högskoleämbetet, medan fortbildningsansvaret också faller under filminstitutets och ungdomsfilm. Hela barnfilmområdet berörsju också i hög grad av mediautvecklingen. Det är därför viktigt att ansvaret klarläggs för att dessa frågor drivs samordnat. Ett ansvarigt organ för att fortlöpande ha en överblick över barnfilms- och videoområdet bör utses. Detta organ kan då ta initiativ till debatter, samordnade projekt, kunskapsuppbyggnad etc. Hela kulturområdet är organisatoriskt mycket splittrat och måste förmodligen så vara. Men inom mediaområdet är ansvarsfrågorna speciellt oklara. Med hänvisning till vad sorn anförts i motionen hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av att klarlägga det övergripande ansvaret för barnfilmsfrågorna. () ()
mot · G8021799 · 1985-01-24 00:00:00 — Motion 1984/85:1799 m. fl. Mottagningsmöjligheter i östra för TV-program från Det är ett väl känt och ofta uttalat önskemål från den finskspråkiga minoriteten i att få möjligheter att se TV-program från den finska televisionen. Det är uppenbarligen förenat med ringa resursinsatser att genom att uppföra en relästation på ostkusten göra det möjligt att i varje fall för det stora antal finskspråkiga som finns i östra att se TV-progam från och vi anser det angeläget att åtgärder vidtas för att göra detta möjligt. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att begär att regeringen vidtar åtgärder för att göra det möjligt för finskspråkiga i östra att se TV-program från . () ()
mot · G8021800 · 1985-01-24 00:00:00 — m. fl. bedriver programverksamhet uppdelad på två kanaler, och . Båda är lokaliserade till . Även om det finns goda ambitioner att i programutbudet täcka in hela landet ligger det nära till hands att det blir stockholmsdominans i båda kanalerna. Mot denna bakgrund och då det också finns andra tungt vägande skäl anser vi att borde tillhöra ett eget bolag och lokaliseras till . Genom ett direkt ansvar skulle verksamheten där kunna bedrivas effektivare. Eftersom arbetsplatsen skulle bli mindre med korta beslutsvägar borde onödig byråkrati kunna undvikas. För den enskilde medarbetaren skulle verksamheten bli överblickbar. Sammantaget finns det goda skäl att anta att detta skulle ha en positiv effekt på programutbudet. i skulle kunna innebära både konkurrens och komplettering till . Konkurrens så till vida att programutbud och kostnader kunde jämföras; komplement genom att skulle ha närmare kontakt med västra och . Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförs rörande lokalisering av till . () () () () ()
mot · G8021801 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:1801 Genom historiska omständigheter som har mycket litet med teologiska överväganden att göra, är ansvarig för folkbokföringen och använder en god del av sin personal och resurser till denna. Så länge detta förhållande kvarstår, är det viktigt att denna uppgift sköts så rationellt och föga kostnadskrävande som möjligt. Av den anledningen vill jag i denna motion föreslå, att en lagändring införs som gör det möjligt att för två eller flera pastorat inom en kyrklig samfällighet att tillsammans bilda ett kyrkobokföringsdistrikt. Den separata kyrkobokföringen är för många församlingar både tungsam och kostsam, och inte bara för de minsta utan även för så stora som t. ex. och i . Datatekniken skulle ändå möjliggöra för varje pastorsexpedition att sköta förekommande service, och ursprunglig församlingstillhörighet behöver inte utplånas utan kan lätt noteras i kyrkobokföringsdistriktets handlingar. För att ansvara för den sålunda sammanslagna kyrkobokföringen bör kunna förordna en lämplig kyrkoherde inom samhälligheten att utöva tillsynen över kyrkobokföringen på den pastorsexpedition som är gemensam för två eller flera pastorat. Så länge skall sköta folkbokföringen åt staten, måste det vara önskvärt att detta sker med så litet onödigt arbete som möjligt. Med här föreslagna reform skulle man spara både på arkivutrymmen, arbetsinsatser för omflyttningar av personakter etc. och möjligen även på personal. Den viktigaste effekten vore dock att prästerskapet finge mera tid till ur själavårdande synpunkt viktigare insatser än att plocka i akter. Med hänvisning till ovanstående hemställer jag att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i folkbokföringslagen 5 och 10 §§, att i motionen nämnda sammanslagningar kan vidtas.
mot · G8021802 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:1802 är en öppen folkkyrka och ett huvuddrag i dess uppbyggnad är en hela landet omfattande församlingsorganisation som garanterar alla människor möjlighet till religionsutövning och själavård. För att alla människor oavsett ekonomi och bostadsort skall kunna delta i församlingsverksamhet och gudstjänstliv krävs att prästtillgången säkras även i de mindre församlingarna. Sedan 1957 års riksdagsbeslut indelas pastoraten i tre grupper: F-ortspastorat (utgörs av pastorat med tätortsgrad), E-pastorat (utgörs av pastorat med tätortsgrad ), och Iandsbygdspastorat. Prästtjänster tilldelas sedan pastoraten i förhållande till folkmängden i resp. grupp. kyrkokommitté har övertagit de direktiv som ursprungligen gavs till prästtjänstkommittén. Bland uppgifterna kan nämnas en kartläggning av prästernas arbetsuppgifter och överväganden om vilket underlag som skall gälla för tilldelning av prästtjänster i pastoraten. I sitt betänkande Församlingen presenterade kommittén ett antal förslag som i större eller mindre omfattning innebar sammanläggning av pastorat till stora enheter. Som en följd av dessa storleksrationaliseringar följde en mindre prästtilldelning. För med sina 13 pastorat och 62 församlingar hade detta varit ett förödande förslag om det genomförts. Dess bättre har remissopinionen mot förslagen varit kompakt och jag utgår från att kommittén inte kommer att föreslå några genomgripande förändringar av den omfattning som fanns i diskussionsbetänkandet. Med utgångspunkt från uppfattningen att kyrkokommitténs sammanläggningsförslag inte är aktuella finns det ändå anledning att beröra prästtilldelningen till . Även om många pastorat har ett lågt befolkningstal så måste antalet prästtjänster bestå om gudstjänster skall kunna firas med någon regelbundenhet i stiftets kyrkor. Därutöver måste hänsyn tas till den fritidsbefolkning som har. Behovet av prästtjänster i områden där befolkningen ökat kraftigt skall inte lösas genom att dra in motsvarande tjänster i andra pastorat utan i första hand genom en ökad utbildning av präster. Med hänvisning till vad som sagts ovan hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om oförändrat antal prästtjänster i och om ökad prästutbildning.
mot · G8021803 · 1985-01-24 00:00:00 — Motion 1984/85:1803 I har en registreringsbas verkat med landsarkivet i som huvudman. Utifrån den i bedrivna verksamheten och behovet inom landsarkivet i samt efter samråd med och genomförde /82 en utredning med syfte att klarlägga möjligheterna att etablera arkivserviceverksamhet i . Utredningen resulterade i ett förslag om SVAR - Svensk arkivinformation. Genom SVAR kan biblioteken och landsarkiven avlasta den resurskrävande servicen gentemot allmänheten, som får tillgång till en samlad och snabb service. En utbyggnad enligt intentioner skapar också nya arbetstillfällen i en bygd som behöver alla arbetstillfällen den kan få. Det är angeläget att verksamheten vid SVAR permanentas och finansieras via statsbudgeten över ordinarie anslag. Med anledning av ovanstående hemställs att som sin mening ger till känna vad i motionen anförts beträffande SVAR Svensk arkivinformation - i . 1 1984/85.