ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G8021059 · 1985-01-23 00:00:00 — m. fl. För ett effektivt näringsliv, effektiva samhällsorgan och täckande av enskilda människors servicebehov krävs bl. a. ett väl fungerande transportväsende även i luften. I har man de här kraven på dem som har ansvaret för våra transporter. Kritiken är också särskild hård mot dem inom SAS som medvetet styr trafiken till i utan att ta hänsyn till de krav som finns och de uttalanden som gjorts av riksdag och regering. I finns , som är välutrustad för att kunna ge den service som krävs från näringsliv, samhällsorgan, turism och enskilda men SAS nonchalerar detta och föredrar att utnyttja flygplatser i utlandet och satsa på olönsamma svävare, där oftast personalen i terminal och svävare är fler än antalet passagerare. Det är fullt förståeligt att näringsliv, samhällsorgan och enskilda är kritiska mot SAS sätt att utnyttja flygplatsen och dess internationella kapacitet. SAS sätt att knyta utlandstrafiken ytterligare till är direkt ett sätt att eliminera möjligheterna till utlandstrafik på . Utlandsförbindelser från till större centra i måste från svensk sida vara ett absolut krav. Den ensidiga satsning som sker från SAS sida på är ur svensk synpunkt förkastlig. Som det monopolföretag är skall det vara berett att lägga trafik även på mindre lönsamma flygplatser och därmed ta sitt ansvar för en bättre service åt näringsliv och enskilda människor i regionen. Krav att vissa utlandslinjer skall läggas till skall därför ställas på SAS. kan tjäna antingen som mellanlandnings- eller startflygplats. De utredningar som gjorts understryker dessa krav. Marknadsundersökningar som gjorts understryker kravet på utlandsresor direkt från liksom en bibehållen flygpendel mellan och med minst oförändrat antal turer. Utredningsgruppen som arbetat med detta hävdar och rekommenderar med stöd av utförda undersökningar och med hänsyn till den allmänt ökande commutertrafiken i att - en direktlinje mellan och introduceras - arbetsgruppen uppdras att fortsätta studierna av möjligheter till direktlinjer till och - flygpendelns omfattning och turtäthet bibehålls som ett flygalternativ till trafiken via och som ett komplement till framtida direktlinjer. Resultaten av utförda undersökningar och arbetsgruppens rekommendationer har redovisats i flygrådet för . Rådet bifaller arbetsgruppens rekommendationer. Förutsättningarna borde också - vid en utökning av speciella flygrelationer - vara goda att förlägga avgången för nya flygturer till och inte till . Avgångar från t. ex. eller bör kombineras med inrikes resande till . Därest SAS ej vill medverka i här krävda förbättringar på bör överläggningar upptas med andra svenska eller utländska flygbolag. Dessa bör då, förutom avgångar från , få avgångar även från eller och därvid även få transportera inrikes passagerare. Med hänvisning till vad som anförts hemställs 1. att hos regeringen begär att överläggningar tas upp med SAS eller andra svenska eller utländska flygbolag om direkt reguljär trafik från till och , 2. att hos regeringen begär att antalet turer mellan och bibehålls minst oförändrade i enlighet med tidigare uttalande. P.-O. () () () () () ()
mot · G8021060 · 1985-01-22 00:00:00 — Motion 1984/85:1060 m. fl. Ändrade bestämmelser om bilregistrering Det system som gäller vid registrering av bil efter köp hos bilhandlare har betydande olägenheter för den som köper sin bil på annan ort än där är placerad. Det tar för att få tillgång till det skattemärke som krävs för att bilen skall vara körklar. Detta är ett problem speciellt i där avstånden är långa först mellan köparens hem och bilhandlaren samt mellan bilhandlaren och . Det alternativ, som ofta används, är att en tjänsteman från bilfirman åker till för att få bilen registrerad. Det är i många fall en körsträcka på flera tiotals mils onödig körning med dyra kostnader och stor energiförbrukning. Kunden får anslå den tid detta tar i väntan. Om inte den metoden används återstår endast att åka hem och återkomma . Det kan också vara körsträckor med tiotals mil. Dessutom behövs åter ledighet från arbetet, med alla de olägenheter som följer. fanns ett system med interimsskyltar som kunde hämtas på närmaste polisstation. Bilen kunde då användas det tog att få den permanent registrerad. Med de tekniska möjligheter som finns kan inte den försämring som skett godtas. Registreringarna bör i stället kunna ske både snabbare och bekvämare. Mot bakgrund av dagens myndigheters serviceinriktning torde förslag till lösning av problemet finnas. Som exempel skulle en decentralisering till polisen kunna ske utan att man behöver ge avkall på nuvarande krav på kontroll m. m. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen anhåller om förslag till ändring i bestämmelserna om registrering av bil i enlighet med vad som i motionen anförts. () ()
mot · G8021061 · 1985-01-22 00:00:00 — och i Upprustning av mindre vägar och broar har inlett en undersökning av broarna i landet. Det har därvid visat sig att det finns omfattande brister. I budgetpropositionen uppges att av de 1 200 undersökta broarna har bristfällig isolering konstaterats på 400 stycken. Även i har det vid undersökningar visat sig att broarna är i mycket sämre skick än vad man känt till. Broarna har betongskador vilket orsakas av saltinträngning och frostsprängning. I propositionen framhålls nödvändigheten av omfattande insatser för att stoppa en fortsatt skadetillväxt. I vår partimotion tas upp ett särskilt anslag för bärighetsupprustning av mindre vägar och broar av betydelse för skogs- och industritransporter på landsbygden. Av dessa medel bör får del för att kunna reparera undermåliga broar. Det är emellertid också viktigt att forskning kring och provning av nya typer av brobeläggningar sker. Andra länder har provat fram brobeläggningar som motstår saltet, t. ex. och . Även i de övriga nordiska länderna har man kommit långt när det gäller hållbara brobeläggningar. Det vore positivt om kunde samordna forskning och provning av nya typer av brobeläggningar med de övriga nordiska länderna. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att beslutar att till bärighetsupprustning av mindre vägar och broar för /86 anvisa ett reservationsanslag på 25 milj. 2. att som sin mening ger regeringen till känna att forskning kring och provning av nya typer av brobeläggningar bör samordnas med de övriga nordiska länderna. () ()
mot · G8021062 · 1985-01-22 00:00:00 — m. fl. Inplacering av kommun i högre transportstödzon kommun i är enligt beslut /82:5 placerad i transportstödzon 1. Kommunen är mycket stor med stora avstånd inte minst från kommunens norra delar (och ). De transportavstånd som finns från norra delen av kommunen är i många sammanhang jämförbara med de avstånd som finns i inland. Det finns inga transportvägar genom eller nära området, varför inga returfrakter kan förekomma, vilket ofta annars starkt bidrar till att hålla transportkostnaderna nere. Eftersom det till kommunens norra del inte heller finns någon järnväg, betyder det att all frakt till och från området måste ske med lastbil. Som ett exempel kan nämnas att medelavståndet vid uttransport av sågade trävaror ofta är och mera. De långa transportavstånden gör att transportkostnaderna blir stora och företag i berört område av den anledningen har svårt att hävda sig i konkurrens med företag som ligger geografiskt bättre till. Det skulle ur regionalpolitisk synpunkt betyda mycket för norra delen av kommun om den placerades i en högre transportstödzon. Skall jämnbördiga konkurrensförhållanden skapas mellan företag i olika delar av landet så behövs ett transportstöd där man tar hänsyn även till de kommuner och kommundelar som ligger mest illa till i nordvästra . Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av åtgärder för inplacering av kommun i högre transportstödzon. () () BO () () () ()
mot · G8021063 · 1985-01-17 00:00:00 — Den militära helikopterverksamheten skall successivt öka i omfattning. sker avhoppen av militära helikopterpiloter i en accelererande takt eftersom efterfrågan ökar på den civila sidan. När den civila efterfrågan på flygvapnets piloter på fastvingesidan blev för stor inrättades en trafikflygarhögskola i som en åtgärd för att tillgodose behoven. Därigenom kunde utbildningen skräddarsys för civila ändamål. Denna utbildning kan nu ske till väsentligt lägre kostnader än den militära. Förhållandena på helikoptersidan börjar nu likna dem som gällde innan trafikflygarhögskolan bildades. Det finns eller kommer att finnas en väl organiserad utbildning på den militära sidan, medan dylik utbildning nästan helt saknas på den civila sidan. Civila bolag har som alternativ för att få helikopterpiloter antingen att ta dem från försvaret eller att själva bekosta en utbildning av varierande kvalitet. Valet blir ofta den militära piloten. Detta resulterar i negativa konsekvenser för försvaret. Inte heller det andra alternativet är bra, vilket bl. a. observerats av luftfartsmyndigheterna. Haverierna är onödigt många och kostsamma. Detta beror i sin tur troligen åtminstone till en del på bristande utbildning och färdighetsträning. Enligt vad vi hört kommer resultatet av helikopterutredningen att redovisa klara behov av åtgärder inom flygsäkerhetsområdet för helikopter. Åtgärder för att förbättra den grundläggande utbildningen och färdighetsträningen måste vidtas för att minska de samhälleliga kostnaderna. En naturlig åtgärd är att organisera en helikopterflygarutbildning på högskolenivå. För att en sådan skall komma till stånd är det nödvändigt att försvaret är med som intressent, annars blir basen för en skola troligen för liten. Detta bör dock inte vara något hinder eftersom en samordning mellan militär och civil verksamhet dels ligger i tiden, dels oftast leder till samhällsekonomiskt billigare totallösningar. Med hänsyn till vad i motionen anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att en helikopterflygarutbildning på högskolenivå bör organiseras och att den i lämplig omfattning bör samordnas militärt och civilt.
mot · G8021064 · 1985-01-21 00:00:00 — Enklare markering av hastighetsbegränsning på vägar Vi har tidigare framfört ett förslag i syfte att förbättra trafiksäkerheten genom vissa markeringar på vägbanan om anbefallda hastigheter. Även ett nytt system för vägskyltarnas utformning föreslogs i motionen. har flera svenska forskare arbetat med frågor av detta slag. En av dem har visat på behovet av en förbättring och förenkling eftersom vetenskapliga undersökningar visar att trafikanterna uppmärksammar endast vartannat vägmärke. Han har därför arbetat fram ett förslag som skulle kunna nedbringa antalet skyltar och göra märkena effektiva och lämna nödvändig information. Hans lösning är ett system med kombinationsskyltar. Som exempel kan man tänka sig att en skylt med hastighetsbegränsning /timme också betyder parkeringsförbud eller förbud att stanna. Färgerna på vägbanans streck kunde ange olika tillåtna hastigheter. Han kommenterar sitt förslag: Med detta system kunde miljoner inbesparas på nyuppsättning och reparation av trafikmärken. som förslaget innebär besparingar skulle det ge säkrare trafik, färre märken och tecken som verkligen uppfattas och efterföljs av trafikanterna. Det har anmärkts att vägbanan vissa tider är täckt av is eller snö och färgmarkeringarna skulle därmed inte fungera. Detta innebär ju att dagens målning av de permanenta vägarna med vita linjer är meningslös. Med den trafik som finns på de permanenta vägarna är vägbanan ren från is och snö nästan . Givetvis kräver förändringar av detta slag försök och studier. Det vore därför angeläget att förslaget prövades. Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om åtgärder i syfte att förbättra trafiksäkerheten. () ()
mot · G8021065 · 1985-01-18 00:00:00 — m. fl. Vi som bor i är medvetna om att vi bor i glesbygd och att persontrafiken inte är tillräckligt lönsam här. Den nedskärning av antalet tågförbindelser som skett kan vi delvis förstå, men den standardförsämring vi drabbats av måste vi få reagera mot. Den sista tågtidtabellen innebär dels nedskärning av förbindelser, dels försämrade tågtider för avgång från övre . Tåg avgår från och är i . Detta innebär att resande med sittvagnar måste stiga av . Var skall dessa resenärer uppehålla sig till vanlig kontorstid ? Ingen resenär har glädje av en så tidig ankomsttid till . En senare avgång från på 2 å skulle hälsas med tillfredsställelse. En överarbetning av tidtabellen skulle kunna ge SJ fler resenärer. För att äldre och rörelsehämmade lättare skall kunna stiga av och på vagnarna bör första trappsteget vara i nivå med perrongen. a. sträckan StockholmGöteborg har man trappan inbyggd. Skulle man inte på kunna få en sådan vagn med i varje tågsätt? På en så lång sträcka som avgår nästan dels tåg, dels . Det verkar som om SJ vill styra över trafiken till landsvägsbussar. Med stöd av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen angående SJ:s trafik på . () PER () 1 1984185.3 sami.
mot · G8021066 · 1985-01-18 00:00:00 — m. fl. SJ:s service på Norrlandstågen Man har en känsla av att SJ:s intresse för Norrlandstrafiken slutar i . Där slutar snabbtågstrafiken och där stannar restaurangvagnarna. För resenärer till och från övre är förtäring av mat med hjälp av SJ-service minimal. För att resenären skall vara garanterad förtäringsmöjligheter föreslår vi att det skall finnas minst en kaffeautomat som medföljer varje tåg som ej har restaurangvagn. Med de långa avstånden är det nödvändigt att någon åtgärd vidtas för resenärernas trivsel. Norra stambanan finns och måste underhållas av olika skäl. Varför inte popularisera den, så att resenärernas antal ökar? Med stöd av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om servicen på Norrlandstågen. PER () ()
mot · G8021068 · 1985-01-22 00:00:00 — Alltsedan järnvägslinjen mellan och breddades har från och till diskuterats en elektrifiering av bandelen i fråga. En förutsättning för elektrifiering var emellertid att bandelen upprustades väsentligt. uppdrog dåvarande regeringen åt SJ att efter samråd med berörda länsstyrelser och kommuner undersöka förutsättningarna för att förbättra järnvägskommunikationerna mellan och . Uppdraget innefattade även att utreda de trafikekonomiska och arbetsmarknadsmässiga förutsättningarna, de senare i samråd med . SJ redovisade sitt uppdrag och angav därvid vissa möjliga åtgärder. En elektrifiering av banan skulle kosta ca 60 milj. kr. Restiden skulle förkortas - efter en fullständig upprustning - med . Enligt SJ är investeringarna inte företagsekonomiskt lönsamma. Jämfört med landet i övrigt har haft en mycket negativ befolkningsutveckling - den mest negativa för något län i vårt land. Denna negativa utveckling är förorsakad av bristande sysselsättning inom länet. Behovet av ökad sysselsättning är alltså odiskutabelt. Ur sysselsättningssynpunkt är det således mycket angeläget att påbörjad förstärkning av bandelen fortsätts och fullföljs samt att elektrifiering av nämnda bandel blir verklighet. För vidkommande är det dessutom mycket viktigt att ha goda kommunikationer med och via till kontinenten. i har i skrivelse härom anfört: En upprustning och elektrifiering av bandelen, vilken ingår i riksnätet, är grundläggande för en förbättring av infrastrukturen i Sydostsverige. Därmed ökar lokaliseringförutsättningarna och utvecklingsmöjligheterna för näringslivet i regionen på . Åtgärderna innebär på kort sikt en höjning av trafikstandarden samt inte oväsentliga trafiktekniska fördelar för SJ. Vidare erhålls ett stort antal arbetstillfällen speciellt för anläggnings- och byggnadsarbetare. Elektrifiering av järnvägslinjen är en viktig åtgärd för regionens utveckling och förslaget har tidigare framförts vid ett flertal tillfällen i riksdagsmotioner, uppvaktningar och länsplanering, senast i länsrapport . Då bandelen i övrigt (från till ) är elektrifierad förefaller det föga motiverat att bandelen skall trafikeras med dieseldrivna tåg. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att snabba åtgärder vidtas för att bandelen blir slutgiltigt upprustad och elektrifierad.
mot · G8021069 · 1985-01-23 00:00:00 — Per m. fl. Förbättring av telenätet i norra , m. m. Målsättningen för svensk regional politik är att människor i olika regioner skall kunna erbjudas likvärdiga sysselsättningsmöjligheter och likvärdig tillgång till social, kommersiell och kulturell service samt god miljö. Denna målsättning bör vara riktmärke för statliga monopolföretag som därtill har mycket god ekonomi. Ett sådant monopolföretag är . har ansvaret och bör ha ansvaret för det svenska telenätet. Detta nät får mer och mer mångsidig användning. Telefonsamtal, dataöverföring samt radio och TV efterfrågar fler och bättre linjer. Utbyggnaden av telenäten i norra är eftersatt. Näten är ofta överbelastade, vilket stör framkomligheten och vållar stora besvär i företags, bankers, myndigheters och allmänhetens verksamhet. Det finns otaliga exempel på detta. De ofta förekommande linjefelen är även ett riskmoment för totalförsvaret enligt uttalanden från t. ex. försvarsdirektören i . Det är möjligt att utlokalisera många datoriserade verksamheter till norra och till mindre orter. Kostnaderna för sådan lokalisering är begränsade och den framtida driften torde vara fullt konkurrenskraftig i förhållande till de stora städerna. Ur samhällssynpunkt innebär det även ekonomiska fördelar att människor kan ges lönsam sysselsättning i glesbygder, områden som utan nya arbetstillfällen annars skulle drabbas av utflyttning. Erfarenheter från andra länder visar att utlokalisering av datoriserad verksamhet främjas av god tillgång på telenät och bromsas om linjenäten är dåliga och har många störningar. Norrländskt näringsliv och förvaltning i norra skulle få stora fördelar om snabbt förbättrade telenäten så att norra på likvärdiga villkor skulle kunna utnyttja alla de möjligheter på telekommunikationsområdet som tekniken erbjuder och kommer att erbjuda. I sammanhanget bör erkännas att beträffande taxorna har vi kommit en bit på väg mot ett rundare . Mycket återstår dock, bl. a. att ge alla innevånare i en kommun möjlighet att till samma telekostnad ha förbindelse med sin centralort och kommunförvaltning. Något som borde kunna åtgärda utan dröjsmål. Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om snabba förbättringar och förstärkningar av telenäten i norra samt regler för teletaxor som ger alla innevånare i en kommun samma telefonsamtalskostnad vid kontakt med den egna kommunens centralort och förvaltning. () () () ()
mot · G8021071 · 1985-01-22 00:00:00 — Införande av rekommenderade hastighetsgränser för vägtrafik De generella hastighetsbegränsningarna på vägar utanför tätorterna är alltför stelt och byråkratiskt utformade. Den hastighet som på ett vägavsnitt kan vara fullt befogad kan vara helt orealistisk beroende på trafikintensiteten. En smal och krokig väg är olämplig att köra fort på och där kan hastighetsbegränsningens tillåtna högsta fart kanske vara i överkant, medan samma väg en bit längre fram kan ha ett rakt och tämligen brett avsnitt där en betydligt högre fart utan nämnvärda risker borde vara tillåten. Men samma begränsning gäller även på det avsnittet. Det är delvis en följd av att antalet skyltar skulle bli enormt om man skulle skylta om för varje vägavsnitt. Men det leder till att trafikanterna inte uppfattar hastighetsbegränsningarna som ens tillnärmelsevis motiverade på vissa sträckor. Det leder också till att den stora majoriteten bilister överträder hastighetsbestämmelserna. Det är därför lämpligt att alla hastighetsbegränsningar utanför tätorter, utom där hastigheten är nedsatt eller lägre av särskilda skäl, skall vara rekommenderade hastigheter, som kan överskridas. Sådana överskridanden skall dock kunna leda till att de beivras i de fall en olycka har hänt. En sådan ordning skulle skapa en jämnare trafikrytm på vägarna. Trafikanterna skulle inte behöva sitta och kontrollera hastighetsmätaren så ofta som , utan mer kunna ägna sig åt själva körningen. Mycket onödig irritation i trafiken skulle därmed också undvikas. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att alla generella hastighetsbegränsningar, som visar mer än som högsta tillåtna hastighet och på vägar utanför tätorter, skall omvandlas till rekommenderade hastigheter.
mot · G8021074 · 1985-01-22 00:00:00 — 1984/85 1074-1081 Motion 1984/85:1074 m. fl. Miljöförbättringar vid äldre vattenkraftverk Den stora vattenkraftsutbyggnaden i skedde . Under dessa årtionden var inte natur- och miljövårdsfrågorna särskilt uppmärksammade. De äldre vattenkraftsanläggningarna är därför särskilt förfulande i naturen. Om man jämför med dagens vattenkraftsutbyggnad är skillnaderna mycket stora. åläggs utbyggaren ofta att släppa en viss minimitappning genom den gamla älvfåran. Man anlägger spegeldammar, iordningställer stränder, anlägger bad- och fiskeplatser, gör tillfartsvägar m. m. I många fall erhåller också berörda kommuner särskild ersättning för den förlorade älvsträckan, som kan användas till natur- och miljövårdande åtgärder. Allt detta gör att ingreppen i naturen blir mindre och lättare kan accepteras av alla. En angelägen uppgift vore nu att på bästa sätt rätta till de gamla såren i naturen efter äldre kraftutbyggnader. Vad som kan och bör göras i de enskilda fallen bör klarläggas genom en kartläggning av de viktigaste kraftverken sedd ur natur- och miljösynpunkt. Vem som sedan skall stå för kostnaden för ett sådant miljöprojekt får bli föremål för diskussioner mellan stat, kommun och berört kraftbolag. Helt klart är att många moderna vattenkraftbyggare har förståelse för de problem vi här har berört och säkert är beredda att medverka i någon form. har staten tagit in stora belopp genom en särskild skatt på äldre vattenkraftsbyggnader. Denna skatt bör ingå som en del i överläggningarna mellan berörda parter. De arbeten som blir aktuella är av den arten att de i stor utsträckning lämpligen kan utföras manuellt. Ofta ligger dessa arbetsplatser i egentlig glesbygd, där behovet av nya arbetstillfällen är särskilt stort. Ur regional- och arbetsmarknadssynpunkt ligger dessa arbeten utomordentligt väl till, vilket bör vara ytterligare skäl för att verksamheten snabbt kommer i gång. Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett miljö- och naturvårdsprogram vid äldre vattenkraftsstationer. () () () ()
mot · G8021078 · 1985-01-21 00:00:00 — Ökat stöd till trädgårdsnäringen i , m. m. Stöd till trädgårdsodlingens rationalisering utgår dels som allmänt stöd, dels som regionalt stöd. Det regionala stödet utgår i form av lånegaranti och bidrag eller avskrivningslån. I utgår regionalt stöd endast i . Vi bedömer detta som otillfredsställande. I länet finns ett 40-tal företag som yrkesmässigt bedriver trädgårdsodling, dels i växthus, dels som frilandsodling. Många av företagen speciellt i är relativt små företag. De behöver rusta upp sina anläggningar och även en del utbyggnader är aktuella. De är i behov av regionalt stöd. Regionalt stöd bör därför utgå i hela . Beträffande trädgårdskonsulenttjänsten delar en sådan tjänst med . Det säger sig självt att inte minst mot bakgrund av de långa avstånden är en tjänst för litet. Den kan inte svara mot de behov som finns. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1.att beslutar att regionalt stöd till trädgårdsnäringens rationalisering skall utgå till hela , 2. att beslutar att ytterligare en trädgårdskonsulenttjänst tillförs och .