mot · G802949 · 1985-01-23 00:00:00 — m. fl. saknar alltjämt en sammanhållen politik rörande datoriseringens inriktning och samhälleliga följder. Analyser och åtgärder från offentlig sida har varit begränsade och framför allt utgått från en passiv och anpassningspräglad syn. Klassmässiga, sociala och maktpolitiska sammanhang beaktas inte, och än mindre söker man formulera någon uppfattning eller linje om vilka former den teknologiska omvälvningen bör ta. Den tydliga förklaringen till den passiva hållningen är tvåfaldig. Det finns en helt dominerande tendens i den officiella åsiktsbildningen, som utgår från den teknologiska processen som dels automatisk, dels socialt och politiskt neutral. Möjligheten av flera alternativa linjer förutsätts inte. Klass- och maktförhållandenas verkan på teknologins utformning och praktik diskuteras inte heller. Helt avgörande för vår tids teknologiska omvälvning, för arbetarklassens och folkflertalets situation, liksom för arbetarrörelsens ideologi och ställning i samhället, är emellertid att man har en sådan politisk analys och aktivt tar ställning till frågan huruvida teknologins utveckling skall framgå ur en politisk-demokratisk process eller vara en följd av givna sociala maktförhållanden. kommunisterna har i olika sammanhang-bl. a. i motion till fjolårets riksdag - aktualiserat dessa frågor och deras bakgrund på det parlamentariska planet. Vi hänvisar till de utförligare resonemang vi därvid fört. Här skall endast erinras om några grundläggande aspekter på datateknikens, och speciellt den framträngande mikroelektronikens, former och verkningar. Elektroniken har i hög grad utvecklats utifrån ursprungligen militära behov. Detta har präglat dess praktiska utformning. Den har också fått sin prägel av de företagsformer och företagsintressen, vilka dominerar inom det militärindustriella komplexet i främst . Alternativa former av samma teknologi har därvid kommit på undantag. Den generella verkan av dessa förhållanden har bl. a. gjort, att datastyrda industrimaskiner kommit att utformas på ett sätt som överför och reserverar kompetens till programmerare och andra specialister. Arbetarna, operatörerna av utrustningen, har trängts tillbaka. I de stora industriländernas arbetsliv förs en ständig strid om detta arbetarnas inflytande över arbetet och maskinens funktion. Hur denna sociala konflikt utfaller får avgörande betydelse för den sociala och politiska utvecklingen i landet . Skall kampen bli framgångsrik för arbetarna fordras andra principer och konstruk tioner för både program och maskinutrustning än de nu förhärskande. Även frågan om produkternas kvalitet och effektivitet avgörs av typen av automatisering och utrymmet för operatörens tänkande. Industrimaskinernas utformning styrs i hög grad av de internationella storföretagen. Det medför bl. a. att små företags behov och intressen trängs undan. a. forskaren framhållit i en aktuell studie (Social Choice in Design, svensk översättning 1982) riskerar detta att försämra småföretagens villkor och i nästa skede driva på koncentrationsprocessen. Behovet av alternativa lösningar framstår med tanke på småföretagens betydelse i många svenska regioner som ytterst viktigt. Liknande frågeställningar kommer igen då det gäller datoriseringen inom kontor och administration. Där framträder - för den offentliga sektorns del dessutom den viktiga grundlagsaspekten. har viktiga medborgerliga fri- och rättigheter (offentlighetsprincipen) fått maka åt sig under ett ständigt och i grund mot författningen stridande kompromissande mellan princip och pengar. Den fortsatta datoriseringsprocessen måste vändas i former som förändrar detta farligare läge. Vi erinrar också om de oerhörda sociala verkningar som kan väntas när det nya stadiet i utvecklingen - mikroelektronikens - på allvar infinner sig. Produktion och administration får då av allt att döma en kapacitetsökning, som saknar motstycke i industrisamhällets tidigare historia. Denna ökade kapacitet inträder i ett skede, där möjligheterna till marknadsutvidgning för de ekonomiska systemen ter sig relativt sett mindre än i samband med tidigare teknologiska omvälvningar. Slutsatsen härav blir, att frågan om den förkortade allmänna arbetsdagen mer och mer framstår som en nyckelfråga. Den avgör i hög grad arbetarklassens framtida situation och de sociala maktförhållandena. Den officiella idébildningen i samhällets ledande politiska skikt ger dess värre inga utgångspunkter för att man har intresse för en lösning i löntagarnas intresse. En central fråga är slutligen den nationella självständigheten. Utan en samhällsägd, demokratiskt förvaltad verksamhet, inriktad på att skapa en högre grad av oberoende både på programvaru- och på utrustningsområdet torde det vara fåfängt att hoppas på att alternativa linjer i utvecklingen skall bli praktiskt möjliga. Denna fråga står i ett påtagligt samband med användningen av de penningmedel som i växande grad kommer att finnas inom offentliga fondsystem. Mot bakgrund av vad här anförts föreslås att hos regeringen begär ett samhällspolitiskt program för datoriseringens fortsatta utveckling med sikte på att stödja en förstärkning av löntagarnas situation, det demokratiska folkinflytandet och den nationella självständigheten. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) minab/gotab 1985 79720