mot · G8023098 · 1985-04-15 00:00:00 — Det är angeläget att den utredning om effekterna av ägarkoncentrationen i industri- och handelsleden som aviseras kommer till stånd. Vi har i andra sammanhang föreslagit att livsmedelssubventionerna bör avvecklas och att medlen i stället direkt bör tillföras barnfamiljerna. Livsmedelssubventionerna tillkom en gång för att skydda barnfamiljerna mot snabba prisökningar på baslivsmedel. Subventionerna kommer emellertid alla hushåll, och inte endast barnfamiljerna, till del. Om man vill förbättra barnfamiljernas ekonomiska situation är det bättre att ge hela stödet direkt till dem i form av barnbidrag och småbarnstillägg/vårdnadsbidrag såsom vi föreslagit bl. a. i en motion till innevarande . Med den av oss föreslagna reformen skulle alla flerbarnsfamiljer (familjer med två barn eller fler) få ett betydande nettotillskott efter skatt och efter hänsyn till de prishöjningar på mjölk som blir effekten av att subventionerna tas bort. Vi vill framhålla att subventionerna bör avvecklas under förslagsvis en treårsperiod. Det kan av hänsyn till producenterna inte ske från till ett annat. Vi vill i detta sammanhang också kort beröra ett annat förslag som diskuterats i den allmänna debatten. Det gäller tanken att slopa mervärdeskatten på mat. Vi avvisar detta förslag av två skäl. Det första är att en differentierad moms alltid medför extra krångel. Det andra, och viktigare, skälet är att vi anser att beskattningen bör utformas så neutralt som möjligt och att hushållen själva skall få avgöra hur de vill disponera sina pengar. Ett slopande av momsen på baslivsmedel skulle leda till en mycket kraftig konsumtionsstyrning. Om statskassan skulle kompenseras genom att momsen höjdes på andra varor skulle den för dessa behöva höjas från till , alltså . Vi motsätter oss en sådan styrning. Av beredskapsskäl är det nödvändigt att ha en regionalt väl differentierad jordbruksproduktion. Produktionskapaciteten i bör därför inte minska från dagens nivå. Detta är också väsentligt med hänsyn till den stora betydelse som jordbruket har för försörjningsmöjligheterna i . Det är inte heller i som de stora överskotten i förhållande till konsumtionen uppstår. Det s. k. normjordbruket har i en något sämre lönsamhet än i övriga delar av landet. a. detta skäl finns ett särskilt inkomststöd till de norrländska jordbrukarna. Till förra årets hade regeringen inte föreslagit någon uppräkning alls av detta stöd, trots att ett enhälligt utredningsförslag fanns. föreslog därför en ökning med 50 milj. kr. beslöt sedan med anledning av detta förslag om en uppräkning med 40 milj. kr. I den nu aktuella propositionen föreslår regeringen en ökning av Norrlandsstödet med 22 milj. kr. Vi anser inte att detta är tillräckligt för att säkerställa en i huvudsak bibehållen jordbruksproduktion i . Vi föreslår därför att Norrlandsstödet justeras upp 50 milj. kr., dvs. 28 milj. kr. utöver regeringens förslag. Årliga uppräkningar bör därefter ske grundade på PM-index. Avslutningsvis vill vi kort beröra frågan om sambandet mellan vårt livsmedelsöverskott och svälten i världen. Enigheten är stor om att skall hjälpa till vid katastrofer och att det svenska katastrofbiståndet, bl. a. i form av spannmål, bör öka. Däremot är det inte, såsom ibland framskymtat i debatten, någon långsiktig lösning på världens försörjningsproblem att planerar för permanenta spannmålsöverskott och exporterar till . En sådan export från flera länder får ogynnsamma effekter på egen situation. Vi menar i stället att svenskt bistånd gör störst nytta om det inriktas på att skapa förutsättningar för en inhemsk livsmedelsproduktion och landsbygdsutveckling i de fattiga länderna. Annars finns stor risk att en sådan nödvändig uppbyggnad av den egna jordbruksproduktionen uteblir och att svälten blir ett bestående inslag. försörjning kan långsiktigt bara avhjäpas om deras egen produktion av livsmedel ökar. En helt annan sak är att det överskott som ändå på kort sikt uppkommer i svensk spannmålsproduktion på ett eller annat sätt bör komma de fattiga länderna till godo, t. ex. i form av en generös katastrofhjälp. Vi kan således inte acceptera att svenskt vete ligger och ruttnar eller bränns upp, medan flera hundra miljoner människor i svälter. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att godkänner vad i motionen förordas angående mål för livsmedelspolitiken, 2. att godkänner vad i motionen förordas angående val av kompensationsmodell, 3. att med avslag på propositionens förslag beslutar att prisstödet till jordbruket skall utgå av budgetmedel, 4. att avslår förslaget om fortsatt giltighet för lagen (1983:147) om förbud mot nybyggnad av djurstallar för nötkreatur, svin och fjäderfä, 5. att med avslag på propositionens förslag beslutar att prisstödsområdena i Norrlandsstödet ej bör förändras, 6. att till Prisstöd till jordbruket i norra för /86 anvisar ett förslagsanslag av 380 milj. 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts i fråga om prispolitikens utformning för att undvika att familjejordbruken missgynnas, 8. att hos regeringen begär initiativ i undvika konkurrensbegränsade avgifter på substitut till jordbruksprodukter, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående vikten av konkurrens i förädlingsledet, 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om miljö- och naturvårdsaspekter i jordbrukspolitiken, 11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående sambandet mellan livsmedelsöverskottet och svälten i världen, 12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för en internationell sanering av stödet till jordbrukssektorn, 13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om uppdrag till nästa jordbruksutredning att utreda möjligheterna att minska jordbruksregleringen. () () () () () minab/gotab 1985 82685