mot · G8023208 · 1985-05-09 00:00:00 — m. fl. Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /86, m. m. (kompletteringsproposition) (prop. 1984/85:150) Det är med glädje vi konstaterar att chefen för i proposition 1984/85:150 förklarat sig beredd att ta upp frågan om ytterligare resurser för särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (SVUXA). Vi har tidigare (motion 1984/85:1117) lämnat synpunkter på detta studiestöd. Vad vi framhöll i motionen torde i allt väsentligt fortfarande äga giltighet. Man torde t. o. m. kunna hävda att de positiva erfarenheterna visat sig vara av betydligt större omfång än vi då antydde. har man t. ex. vid vuxenutbildningsnämnden i meddelat att man, anvisade medel förbrukats , registrerat och bordlagt ansökningar motsvarande ett medelsbehov av storleksordningen 2 milj. kr. Det finns ingen anledning anta att tillströmningen av sökande kommer att avta. Mot den bakgrunden bör det därför finnas beredskap för att under /86 ställa ytterligare medel till förfogande. Med tanke på att utrymmet för ökade insatser är begränsat är det av stor betydelse att resurserna utnyttjas maximalt. I detta sammanhang har vi noterat att i olika rapporter från centrala påtalats att det saknas en helhetssyn omfattande elevernas tillgång till utbildningsplats, inflytande över utbildningens innehåll och planering samt resurserna för studiestöd och övriga studiesociala åtgärder däribland barntillsynen. Ett studium av redogörelser från vuxenutbildningsnämnderna torde ge belägg för att detta studiestöd det funnits haft stor betydelse för yngre arbetslösa som saknat yrkesutbildning och därigenom kommit att tillhöra riskgrupper. Inte minst i har studiestödet för arbetslösa haft avgörande betydelse för unga kortutbildade. Tilldelningen av ordinarie medel för särskilt vuxenstudiestöd har nämligen visat sig ej räcka till för just dessa unga grupper med grundskola som tidigare utbildning och färre än tio yrkesverksamma år. I konkurrens med dem som enligt urvalsprinciperna skall ges förtur till stöd på grund av lång tids tidigare yrkesverksamhet och kort tidigare utbildning, ofta av enbart folkskolekaraktär, har dessa ungdomar utestängts från möjligheten att göra något positivt av en arbetslöshetsperiod. Även oberoende forskare har redovisat synpunkter på utbildningsklyftorna. I en rapport från i hävdar man bl. a. att mönstret för deltagande i vuxenutbildning pekar på att de utbildningsklyftor som vuxenutbildningen syftar till att minska består och kankse till och med ökar i någon mån. Kompletterande studier av vuxenutbildningsnämndernas bedömningar tyder på att de tendenser som forskare pekar på är av regional art. Det finns anledning att anta att de klyftor som ökar står att finna vid jämförelse mellan regioner framför allt mellan storstadsområden och glesbygdsområden eller områden med strukturproblem. I anslutning till remissbehandlingen av LO/SAP:s utredning om utvecklingen i kan man t. ex. notera uppfattningar om att klyftan växer mellan den utbildning som de arbetslösa har och den utbildning som framtidens arbetsmarknad kräver. LO-sektionen i har t. ex. påpekat att utbildning är inriktad mot korta grundläggande utbildningar medan arbetsgivarnas krav går ut på både yrkesutbildningar och teoretiskt tekniska utbildningar av längre karaktär. Man anser också att det är motiverat att en arbetslös med folkskola kunde ges en teknisk utbildning med mål att bli produktionstekniker. Detta skulle för övrigt menar man leda till ett uppfyllande av arbetsmarknadskungörelsens mål i fråga om arbetsmarknadsutbildningen. Enligt vår uppfattning kan ett maximalt utnyttjande av anvisade resurser åstadkommas endast om de regionala myndigheterna ges möjligheter till gemensamma och samordnade aktiviteter. Adekvata utbildningsplatser utan studiestöd är lika illa som beviljat studiestöd till oönskade eller felplanerad utbildning. Helt förfelade är resurserna om varken studiestöd eller utbildningsplats når de egentliga målgrupperna. Enligt vad vi erfarit har vuxenutbildningsnämnden och länsskolnämnden i etablerat ett samarbete i syfte att åstadkomma en bätte helhetssyn på utbildning och studiestöd. Det är av vikt att detta samarbete kan utvidgas så att det också blir möjligt att föra ut kunskapen om just ökade utbildningsmöjligheter för arbetslösa och möjligheter till särskilt vuxenstudiestöd också till arbetslösa. Ett utvidgande av de fackliga organisationernas uppsökande verksamhet även till arbetslösa skulle med stor sannolikhet utgöra ett bra sätt att nå de rätta målgrupperna. För att effekterna av det särskilda vuxenstudiestödet för arbetslösa skall nå de mest eftersatta grupperna borde vuxenstudiestödet för arbetslösa göras tillgängligt för samtliga arbetslösa och ej enbart för dem med rätt till ersättning från arbetslöshetskassa. Med de erfarenheter vi har inom beträffande sysselsättningsgraden för kvinnor och arbetslösheten bland kortutbildade föräldrar med t. ex. kontant arbetsmarknadsstöd, är det, i stället för införande av en 25-årsregel, angeläget att vidga rätten till särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa till att omfatta i princip samtliga arbetslösa. Det borde dessutom vara möjligt att låta barntillägg utgå i de fall de ej utgår på grund av att samtliga ersättningsvillkor ej är uppfyllda. Vi finner det över huvud taget angeläget att reglerna om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa innehåller så få detaljföreskrifter som möjligt och hänvisar i detta avseende till vad vi framhållit om studiestödsbestämmelser i vår tidigare motion (1984/85:1754) rörande försöksverksamhet med vuxenstudiestöd. I den tidigare nämnda motionen till årets riksdag har vi pekat på de stora strukturproblemen inom , som genom en delvis svagare konjunkturutveckling än landet i övrigt, kräver nya grepp. Vi tänker på ortsbetingade strukturproblem, t. ex. i och , branschproblem, t. ex. inom träindustrin, samt yrkesinriktade problem, t. ex. det traditionella överskottet av byggnadsarbetare i . Med hänsyn till dessa problem samt vad som i motionen anförts i övrigt hemställer vi * att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om 1.att län med svårare strukturproblem - inom den i propositionen angivna anslagsramen - ges en relativt sett större del av resurstillskottet för särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa, 2. behovet av översyn och förenkling av bestämmelserna för vuxenstudiestödet. () () () BO () () *Se även motion 1984/85:3209.