mot · G802725 · 1985-01-21 00:00:00 — m. fl. Ökad satsning på humanistisk och samhällsvetenskaplig forskning och utbildning För ett utövande av de demokratiska fri- och rättigheterna, för ett tryggande av dessa rättigheter och för att möjliggöra deras försvarande gentemot överhetens angrepp krävs en aktiv och medveten kulturkamp inom alla områden. Inte minst gäller detta skolans, grund-, gymnasie- och högskolans liksom forskningens områden. är fortfarande ett klassamhälle, och detta återspeglas i regeringens proposition vad gäller utbildningspolitiken, där skolan i vid bemärkelse anpassas till näringslivets behov. Teknifieringen av utbildningen fortgår, datorn sätts före boken, kulturen får stå åt sidan för DNA-hybridforskning osv. De gamla bildningsidealen sätts åsido för en broilerutbildning inte minst inom ekonom- och teknikerutbildningarna. Sociala, pedagogiska, psykologiska, ja, mänskliga behov försvinner i en exportanpassad drömvärld som t. o. m. borde ha fått nationalekonomer eller skribenter som eller att ta avstånd. Vid en genomgång av regeringspropositionen har regeringen visserligen, till skillnad från föregående år, på ett flertal områden betonat vikten av humaniora och kultur. Ett aktivt kulturliv är en annan förutsättning för god samhällsutveckling. Det ger perspektiv och förutsättningar för en fördjupad syn på samhällets och teknikens utveckling utöver kraven på lönsamhet, rationalitet och nytta. Teknik och kultur anger på olika sätt ramarna för en samhällsutveckling under medborgarnas kontroll. (s. 7, bil. 10, budgetpropositionen) Utbildningsministern återkommer till denna - i och för sig - utomordentliga analys vid ett flertal tillfällen. I handling vad gäller såväl utbildningens som kulturens områden strider emellertid förslagen mot orden. På utbildningens områden kan sägas att från grundskola till forskning gäller principen att Vad som är bra för exporten är bra för oss. Humanistisk och samhällskritisk forskning urholkas som näringslivets grepp över högskolorna förstärks. Uppdragsforskning - i regel att näringslivet köper upp experter och andra från högskolorna - uppmuntras. Av näringslivet finansierade forskarcentra uppmuntras och kopplas till universiteten och högskolorna. Det förutsätts t. o. m. att forskarstuderande skall få bidrag via näringslivet, men då självfallet inom de mest attraktiva områdena - ämnen som sociologi eller pedagogik gore sig inga besvär! Offentlighetsprincipen inom forskningen fortfar att förbli en vacker princip. Vad som är värre är emellertid att denna för medborgarna viktiga rättighet i vissa avseenden helt får duka under för den urholkning av de offentliga anslagen som sker. Vpk tar i särskilda motioner upp folkbiblioteken och deras villkor samt landsarkiven. skall nu av besparingsskäl stängas för allmänheten alternativt minska sina öppethållandetider. Allt fler offentliga tjänster avgiftsbeläggs. Rent konkret handlar det om att värna om yttrandefrihets- och offentlighetsprinciper, humaniora och bredd i utbildningen. I regeringspropositionen återkommer man vad gäller såväl gymnasielinjerna som högskola och forskning till de tekniska och ekonomiska områdena, "de mindre högskolornas bas breddas främst mot de tekniska och ekonomiska områdena. Genom en sådan breddning och förändring av utbildningsutbudet bör dessa enheters roll som regional utvecklingsfaktor och bas för teknikspridning kunna förstärkas ytterligare. Ekonomilinjen.... (s. 34) Vpk anser att sociologi, psykologi, pedagogik och andra humanistiska och samhällskritiska ämnen bör få ett ökat inslag i civilingenjörs- och ekonomiutbildningarna. Vi anser att offentlighetsprincipen bör gälla för all forskning och att det system som innebär att forskare skall kunna utnyttja offentliga resurser vid sidan av sina uppdrag skall avskaffas. utnyttjar många vid de tekniska och ekonomiska linjerna möligheterna till dubbelarbete. En forskare kan sålunda ta tjänstledigt, alternativt undervisa och bilda ett bolag (adress institutionen). Andra forskare forskar på näringslivets villkor, och deras disputationer sker inom stängda dörrar - så snart uppdragsgivaren bedömer att offentlighet kan vara honom till förfång. Utbildning och forskning skall ske på samhällets villkor. Vpk kan inte acceptera att privata intressen tillåts att okontrollerat utnyttja samhälleliga forskningsresurser. Vi kan inte heller acceptera att dessa privata intressen tillåts styra forskningen genom uppdrag eller personalunioner. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att som sin mening uttalar att humanistisk utbildning och forskning bör ges en ökad plats i högskolan, 2. att hemställer hos regeringen om att en parlamentariskt sammansatt kommitté med företrädare från samtliga riksdagspartier utses att se över ekonom- och civilingenjörslinjerna, 3. att hemställer hos regeringen om en översyn av reglerna för uppdragsforskning i avsikt att oväld skall råda, 4. att som sin mening ger regeringen till känna att offentlighetsprincipen skall gälla för allt forskningsarbete som bedrivs inom och/eller med ianspråktagande av resurser från högskolor och universitet. (vpk) C.-H.