mot · G90218 · 1985-10-07 00:00:00 — Motion till 1985/86:18 i Den statliga personalpolitiken (prop. 1984/85:219) I proposition 1984/85:219 om den statliga personalpolitiken tas den statliga personalpolitiken upp ur ett antal aspekter. a. konstateras att personalpolitiken mera än tidigare bör vara en del i förnyelsen av den offentliga sektorn. Vidare understryks att en decentralisering av arbetsuppgifterna från central nivå till myndigheterna bör ske i syfte att skapa ökade möjligheter till anpassning och utveckling av personalpolitiken utifrån de förutsättningar som är för handen inom olika verksamhetsområden. Mot dessa allmänt hållna deklarationer från föredraganden som erbjuds ta del av finns knappast något att erinra. Ej heller anser jag det här vara motiverat att närmare ta upp den lönepolitiska roll staten bör ha. Detta är ett område som finns skäl att återkomma till i annat sammanhang eftersom statens roll i lönebildningen på ett avgörande sätt påverkar samhällsekonomin i dess helhet. Jag vill dock erinra om att från tidigare understrukits att en mer individuell lönesättning efter kompetens och skicklighet bör ske även inom den offentliga sektorn. Detta bör kunna underlätta rekryteringen av kvalificerad personal till statliga tjänster. Meritvärdering vid statliga tjänstetillsättningar m. m. I propositionen behandlas även den s. k. meritutredningens förslag. Jag kan dela uppfattningen att skicklighet skall tillmätas större betydelse vid tillsättning av tjänster . Föredraganden tar särskilt upp meritvärderingen vid tillsättning av lärartjänster inom det statligt lönereglerade området. Även för detta område framhålls att skicklighet skall betonas starkare än förtjänsten. Med dessa utgångspunkter är det förvånande att den tregradiga betygsskalan för de ämnesteoretiska delarna av lärarutbildningen föreslås ersatt med en tvågradig skala. Enligt min mening måste - även om större vikt än tidigare skall läggas vid referenser och intervjuer inför en tjänstetillsättning - väl inhämtade teoretiska kunskaper i ett visst ämne premieras. Jag kan inte dela föredragandens åsikt att bedömningen underkänd-godkänd är tillräcklig för att ge en rättvisande bild av hur en person har inhämtat teoretiska kunskaper i ett visst ämne och därmed kvaliteten i undervisningen. Jag anser att väl dokumenterade teoretiska kunskaper i ett ämne är väl så viktiga för att en lärare skall kunna ge en bra undervisning. Den tregradiga betygsskalan för de ämnesteoretiska delarna av lärarutbildningen bör därför bibehållas, och propositionen avslås i denna del. 1* 1985186.3sami. I propositionen redovisas vidare jämställdhetsarbetet inom statsförvaltningen. Jag delar självfallet strävandena att stärka det underrepresenterade könets ställning inom olika områden av statsförvaltningen. Metoden att försöka öka kvinnorepresentationen i statliga utredningar, styrelser m. m. genom att ställa krav på nominering av flera personer till samma uppdrag är dock synnerligen tveksam. En myndighet måste vid en nominering av en person till ett visst uppdrag få utse den som man anser som lämpligast oavsett kön. Det är inte rimligt att nominera någon med det förbehållet att han eller hon kan vara diskvalificerad för uppdraget på grund av sitt kön. En nominering av flera personer till samma uppdrag ger också det organ som slutligt utser personerna möjlighet att i t. ex. en utredning om en kontroversiell fråga välja en person som det finner lämpligast för sina egna syften. Enligt min mening bör man därför söka andra vägar för att stärka kvinnorepresentationen i statliga styrelser och utredningar än den ovan redovisade metoden med nominering av flera personer till samma uppdrag. Medbestämmande vid beredningen av regeringsärenden Slutligen vill jag framhålla - i anledning av vad som delges om hanteringen av medbestämmandefrågor vid beredningen av regeringsärenden - att tidigare i flera sammanhang understrukit att förhandlings- och informationsverksamheten vad avser propositioner kaftigt bör begränsas av framför allt principiella skäl. Det är inte rimligt att ur den politiska demokratins synpunkt låta personalorganisationerna på det sätt som sker påverka en politisk beslutsprocess. Den nuvarande ordningen med förhandlings- och informationsverksamhet enligt medbestämmandelagen vid beredningen av regeringsärenden bör därför avskaffas. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att beslutar avslå proposition 1984/85:219 i den del som rör betyg för de ämnesteoretiska delarna i lärarutbildningen, 2. att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om a) lönesättningen inom den offentliga sektorn, b) jämställdhetsarbetet inom statsförvaltningen, c) medbestämmandefrågor vid beredningen av regeringsärenden.