mot · G802301 · 1985-01-10 00:00:00 — m. fl. Ett centralt journalarkiv i Enligt kulturutskottets betänkande (Kru 1984/85:2) är journalutredningens betänkande f. n. föremål för remissbehandling. har ställt sig positiv till utredningen och betraktar den som en god grundstomme för ställningstaganden i samband med vår långsiktiga journalarkivplanering. har en omfattande diskussion förekommit om bevarandet av medicinska journaler. Diskussionen har aktualiserats genom den snabbt ökande volymen av medicinskt jourmaterial. Kostnaden för arkivvården ligger nästan helt på landstingen och har beräknats till 150-200 milj. kr. Enligt vår uppfattning borde utredningen också belyst möjligheterna att sammanföra det medicinska journalmaterialet till ett centralt arkiv. Enligt vår uppfattning talar följande motiv för detta: Genom den ökade rörligheten kommer många att under sin livstid få kontakt med sjukvård inom olika landstingskommuner och sjukhus. När journaler långtidsförvaras i arkiv knutna till lokala kliniker eller sjukhus, har de en dålig tillgänglighet. En betydligt mer lättillgänglig patientinformation skulle erhållas, om samtliga journalhandlingar enligt den enkla anvisningen efter födelsedatum sänds till ett centralt arkiv. I samband med ett ökat intresse för släktforskning kan det anses rimligt, att den enskilde har möjlighet att ta del av sina förfäders journaler. Det är naturligtvis av stort värde för t. ex. den nyinsjuknade diabetikern att få en uppfattning om hur sjukdomen gestaltat sig i tidigare generationer. Sannolikt skulle en lättillgänglig möjlighet av detta slag genom avgifter kunna medverka till finansiering av arkivfunktionen. Möjligheten till forskning, som kunde belysa genetiska frågeställningar både beträffande sjukdomar och normalbiologiska förhållanden, skulle optimeras. Andra angelägna forskningsområden, som kan ha stor nytta av ett dylikt arkiv, är social och geografisk epidemiologi, hälsans påverkan av arbetsförhållanden m. m. Genom vår tidigt utbyggda välfungerande folkbokföring har vi i unika förutsättningar för denna typ av forskning. Även med en 100-årsregel av ovannämnt slag är det angeläget att vissa typer av uppgifter endast utlämnas under anonymitetsskydd eller efter särskild bedömning. Denna sekretess kan ej tillfredsställande tillgodoses med nuvarande arkivfunktion. Möjlighet att göra rationaliseringar i rutiner ökar med stor driftsvolym och van personal. Speciellt gäller detta en situation, där ny teknik i form av mikrofilmning och databaserad sökningsfunktion introduceras. Härvid bör också hänsyn tas till den utveckling som är i gång, med en journal baserad på ADB-teknik, som troligen kommer till allmän användning inom de närmaste decennierna. Möjlighet att utnyttja friställda lokaler av tillräcklig volym. Intressant är därvid t. ex. nedlagda regementens kaserner, utrymda äldre sjukhus, fabriksanläggningar o. d. Med ett sådant utnyttjande av befintliga anläggningar kan lokalkostnader minimeras. Vi är medvetna om att det pågår ett beredningsarbete i , men detta bör inte förhindra att uttala att ett centralt journalarkiv upprättas och att detsamma förlägges till . Skälen för detta har vid tidigare redovisat i motionen. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen låter inrätta ett centralt journalarkiv och att detsamma förläggs till . () ()