ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G8023154 · 1985-04-15 00:00:00 — 1984/85 3154-3163 Motion 1984/85:3154 m. fl. Ändrad administration av studiehjälp och vuxenstudiestöd m. m. 1984/85:184) I propositionen föreslås att hanteringen av studiehjälpen och timersättningen överförs till centrala () och studiemedelsnämnderna. skall hanteringen datoriseras och studiehjälpen och timersättningen utbetalas genom kontoinsättningar. De förändringar som föreslås innebär en del administrativa besparingar för både staten och kommunerna. Regeringen räknar med att personalbehovet vid försäkringskassorna kommer att minska med ca 58 årstjänster. Regeringen menar att detta minskade personalbehov kan kompenseras av det ökande personalbehovet vid vuxenutbildningsnämnderna som regeringsförslaget innebär. Vi menar att i de fall där den övertaliga personalen vid försäkringskassorna inte kan ta arbete vid vuxenutbildningsnämnderna skall de garanteras fortsatt arbete vid . Det finns många arbetsområden inom verksamhetsfält som väl behöver den marginella förstärkning som regeringsförslaget kan innebära om berörda årstjänster bibehålls inom . Med hänvisning till det anförda föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om resursförstärkning vid försäkringskassorna. INGA (vpk) (vpk) MAJ (vpk) 1 1984/85.
mot · G8023155 · 1985-04-16 00:00:00 — Motion 1984/85:3155 Ändrad administration av studiehjälp och vuxenstudiestöd m. m. 1984/85:184) I propositionen föreslås nu att hela ansvaret för såväl beviljning som utbetalning av vuxenstudiestöd förs över till de studiesociala myndigheterna. Förslaget står i strid med uttalade intentioner i fråga om samordning av det socialpolitiska bidragssystemet till en allmän socialförsäkring. Enligt socialförsäkringsutskottets betänkande 1982/83:14 och beslut är det angeläget att ansträngningarna koncentreras på att närma vuxenstudiestödets regelsystem till de regelsystem som gäller för övriga bidrag som ersätter inkomstförlust. Särskilt framhölls den stora betydelse som vuxenutbildningsstödet kan ha ur rehabiliteringssynpunkt för personer som på grund av sjukdom, handikapp eller otillräcklig utbildning löper risk att ställas utanför arbetsmarknaden. Det nu aviserade förslaget är sålunda ett steg i motsatt riktning mot de samordningssträvanden som ställt sig bakom. Förslaget innebär en centralisering av utbetalningsfunktionerna från försäkringskassornas 450 lokalkontor till 24 vuxenutbildningsnämnder, vilket - även om utbetalningen automatiseras - torde innebära minskad service i fråga om studiestödsmottagarnas kontakter med utbetalningsmyndigheten samt i fråga om den tid det tar att utbetala stödet. har till över och centrala och förslag rörande förutsättningarna att minska kostnaderna för administrationen av vuxenstudiestöden hemställt hos regeringen att initiera en utredning om förutsättningarna att i stället överföra studiestödsadministrationen i sin helhet till försäkringskassorna och . En sådan administrativ lösning torde ligga betydligt närmare intentioner om samordning av det socialpolitiska bidragssystemet än nu aviserade förslag. Det är också mycket troligt att ännu större samhällsekonomiska besparingar är möjliga i ett sådant alternativ som servicen till studiestödsmottagarna kan hållas på fortsatt hög nivå. Jag vill därför på nytt kraftigt understryka behovet av en sådan förutsättningslös utredning. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att beslutar att hos regeringen begära en översyn av möjligheterna att överföra studiestödsadministrationen i sin helhet till försäkringskassorna och .
mot · G8023156 · 1985-04-11 00:00:00 — Lokalisering av central myndighet för (prop. 1984/85:186) har uttalat när det gäller lokalisering och decentralisering av statliga verk att man skall ge förtur för Det är därför med förvåning man tar del av regeringens proposition 1984/85:186 där arbetsmarknadsminister föreslår att den centrala myndigheten för lokaliseras till kommun, . De skäl som anförs för detta förslag anser jag inte vara av den arten att de bör ta över de uttalanden som gjort med anledning av arbetsmarknadsutskottets betänkanden som citerats ovan. Jag vill föreslå att den centrala myndigheten för lokaliseras till . Det finns flera skäl som talar för som lokaliseringsort. är ett skogslän och en lokalisering dit skulle ligga helt i linje med tidigare uttalanden. Sysselsättningssituationen i länet är kärv och visar att alla tänkbara arbetstillfällen bör tillföras länet. Genom de utlokaliseringar som skett till har man fått den erfarenheten att är en lämplig ort för placering av statliga centrala myndigheter. Med hänvisning till det anförda föreslår jag att uttalar att centrala myndigheten för bör lokaliseras till .
mot · G8023157 · 1985-04-11 00:00:00 — Lokalisering av central myndighet för (prop. 1984/85:186) 1 regeringens proposition 1984/85:186 föreslås att den av tidigare beslutade nya organisationen för den särskilt anordnade arbetsmarknadsutbildningen (AMU) skall administreras av en central myndighet, som av regeringen föreslås lokaliserad till kommun i . har tidigare uttalat att det måste finnas särskilda starka skäl för att förlägga en ny statlig verksamhet till . har tidigare (AU 1984/85:9) uttalat att som prioriteringsordning vid fortsatt omlokalisering och decentralisering av statlig verksamhet skall gälla: anslöt sig också till vad utskottet anförde i denna fråga. Den utredning som föregått regeringens förslag till lokalisering av till har inte haft de regionalpolitiska bedömningsgrunder som arbetsmarknadsutskottet och förutsatt skulle gälla vid utlokalisering av statlig verksamhet. Vi finner det ytterligt anmärkningsvärt att regeringen på det sätt som här sker sätter sig över en av uttalad målsättning. Om man följer uttalade mål, att i första hand ny och decentraliserad statlig verksamhet skulle lokaliseras till skogslänen, finner man att av skogslänen klart missgynnats när det gäller utlokalisering och etablering av statlig verksamhet. Ändå har det centrala , med i första hand kommun, goda kommunikationer och i övrigt en servicestandard och allmänna förhållanden, som väl svarar mot de krav man kan ställa vid utlokalisering av en statlig myndighet. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att med avslag på proposition 1984/85:186 uttalar att den centrala myndigheten för lokaliseras till kommun i enligt vad i motionen anförts. . ÅSLING (c)
mot · G8023158 · 1985-04-12 00:00:00 — Lokalisering av central myndighet för (prop. 1984/85:186) I propositionen föreslås att den centrala myndigheten för lokaliseras till kommun i . är arbetsmarknadsmässigt ett hårt prövat län. Stora strukturförändringar har lett till minskad industrisysselsättning och konjunkturuppgången har inte förmått ändra på denna situation. behöver ett rikt varierat utbud på arbetsplatser där personal med olika krav på kompetens efterfrågas. Rekryteringen av nyckelpersoner med specifik kompetens försvåras ofta av att medföljande familjemedlem inte kan erhålla lämpligt arbete. En variation i utbudet av lediga platser är därför synnerligen angelägen. I kommittémotion med anledning av nu framlagd proposition förordas en förläggning av den centrala myndigheten utanför . Vi ansluter oss till den uppfattningen och erinrar om tidigare uttalanden av ett enigt arbetsmarknadsutskott som förordar i första hand skogslänen och i andra hand sydöstra och vid fortsatt decentralisering av statlig verksamhet. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att beslutar avslå regeringens proposition med den föreslagna lokaliseringen av den centrala myndigheten till kommun, 2. att beslutar lokalisera den centrala myndigheten till i .
mot · G8023160 · 1985-04-15 00:00:00 — m. fl. Lokalisering av central myndighet för (prop. 1984/85:186) Regeringen har i propositionen föreslagit att den av beslutade centrala myndigheten för skall lokaliseras till kommun. Vi motionärer finner förslaget anmärkningsvärt. Detta av flera skäl. Ett är att regeringen själv i proposition 1984/85:59 om den nya erinrade om statsmakternas tidigare uttalanden om att det måste finnas starka skäl för att förlägga ny statlig verksamhet till . Riktmärket skall vara att ta hänsyn till den s. k. regionala obalansen. En omsorgsfull prövning enligt dessa riktlinjer skulle osvikligt ha lett till att regeringen föreslagit en lokalisering av den nya myndigheten till något av skogslänen. Härvidlag har främst varit i blickpunkten. som är lika hårt drabbat som tidigare av arbetslöshet har visat sig vara en lämplig lokaliseringsort för statlig verksamhet. När regeringen försöker argumentera för en lokalisering till tycks den fullständigt vilja glömma bort att de i befintliga centrala myndigheterna fungerar mycket väl och att de har minst lika mycket behov av kontakter med andra myndigheter m. m. i bl. som fallet anses vara med den nya . I propositionen försöker regeringen också avfärda statskontorets - ett utvecklingsprojekt, som klart anger möjligheterna att genom den nya tekniken uppnå större rörlighet i fråga om både tid och plats för kontakter mellan myndigheter. Detta är ett välkänt faktum, men regeringen försöker avfärda dagens verklighet med påståendet att mångå av möjligheterna (i rapporten) presenteras dock som framtida lösningar. Så mycket bättre att det utöver dagens förnämliga tele- och datakommunikationssystem också kan påräknas ännu effektivare medel för kontakter mellan myndigheter, företag, organisationer och enskilda människor i skilda delar av landet och världen. Den snabba kommunikationsutvecklingen är utan tvekan ett ytterligare argument för lokalisering av den nya till en lämplig större ort ute i landet. I likhet med så många andra finner vi att en mängd skäl talar för en lokalisering till . Att lokalisera myndigheten till är, som nämnts, anmärkningsvärt. Den orten kan knappast svara upp mot propositionens påståenden om att behöver ligga centralt. Och att förlägga en ny myndighet till av lokaliseringspolitiska skäl förefaller närmast som ett hån mot svårt arbetslöshetsdrabbade län ute i landet. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att den centrala myndigheten för arbetsmarknadsutbildningens organisation skall lokaliseras till , . () ()
mot · G8023161 · 1985-04-16 00:00:00 — Lokalisering av central myndighet för (prop. 1984/85:186) Propositionen som låg till grund för bildandet av den nya (1984/85:59) uppdrog åt organisationskommittén att överväga om den centrala myndigheten skulle lokaliseras till eller till något av skogslänen. Propositionen anförde vidare att en mycket liten myndighet, som det här är frågan om, självfallet kan få stor betydelse för en liten eller ensidigt sammansatt arbetsmarknad, både kvantitativt och kvalitativt. Jag delar den uppfattningen och finner det anmärkningsvärt att föreslagits som lokaliseringsort. En utlokalisering av myndigheten till det av strukturrationaliseringar så hårt drabbade Västerbergslagen skulle vara en arbetsmarknadsåtgärd så god som någon annan och med betydande effekt. Det kunde också skapa möjligheter till ytterligare arbetstillfällen genom en bättre balans på den så teknikerintensiva arbetsmarknad som råder. På grund av den ensidiga arbetsmarknaden föreligger stora rekryteringsproblem till industrierna, då medföljande maka eller make med annan utbildning har stora svårigheter att beredas arbete. Då Västerbergslagens industrier är till stor del exportindustrier är det inte bara ett regionalt utan även ett riksintresse att dessa industrier kan rekrytera erforderlig personal. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer jag att vid behandlingen av proposition 1984/85:186 beslutar att den centrala skall lokaliseras till .
mot · G8023162 · 1985-04-16 00:00:00 — m. fl. Lokalisering av central myndighet för (prop. 1984/85:186) Regeringen föreslår i propositionen att den centrala myndigheten för lokaliseras till kommun i . I regeringstexten refereras till proposition 1984/85:59 om ny organisation för den särskilt anordnade arbetsmarknadsutbildningen m. m. I den propositionen erinrade regeringen om statsmakternas tidigare uttalanden om att det måste finnas starka skäl för att förlägga ny statlig verksamhet till . Dessutom erinrade regeringen om att man målmedvetet skall pröva att omlokalisera ny eller expanderande förvaltning. I propositionen om lokalisering av den centrala myndigheten för läggs en del skäl fram för lokalisering till . Man kan dock inte anse dessa som särskilt starka. Än mindre vittnar de om en vilja till att man målmedvetet skall pröva möjligheterna att omlokalisera ny eller expanderande förvaltning. I stället framförs påståenden som att nära och kontinuerliga kontakter och informella och sonderande kontakter mellan tjänstemän inom olika myndigheter som berörs av den nya myndighetens arbete skulle kräva som lokaliseringsort. Med den sortens resonemang skulle det inte vara möjligt att ha en enda statlig myndighet eller statligt verk lokaliserat utanför . I ett sådant läge saknar beslut om att prioritetsordningen vid fortsatt omlokalisering och decentralisering av statlig verksamhet i första hand skall gälla skogslänen betydelse. (Jfr AU 1984/85:9.) Vi menar att det finns klara skäl för en förläggning av AMU:s centrala myndighet utanför . Studerar man offentlig statistik visar det sig att för del räknas med att den totala sysselsättningsförändringen under 1980-1990 kommer att innebära en ökning med 56 200 arbetstillfällen. För Bergslagens del är prognosen undersamma tidsperiod en minskning med 11 000 arbetstillfällen. Det finns således klara regionalpolitiska skäl för att förlägga myndigheten i fråga utanför . Vi föreslår att den centrala myndigheten för lokaliseras till . Denna åtgärd är i linje med vad som anförts i vpk-motioner under allmänna motionstiden om särskilda insatser för mot bakgrund av länets stora arbetslöshet. skulle därmed bli placerad i en region som ger nära och kontinuerliga kontakter med de problem AMU-verksamheten har att arbeta med. Beträffande propositionens krav om tillgång till direkta tåg- och flygförbindelser med för en utlokalisering av myndigheten, så uppfyller dessa krav. Under vardagar finns det 6 flygförbindelser med tur och retur. Flygtiden är enkel resa. När det gäller tågförbindelser mellan och finns det på vardagar 10 förbindelser i vardera riktningen. Med hänvisning till det anförda föreslås att med ändring i proposition 1984/85:186 beslutar att den centrala myndigheten för arbetsmarknadsutbildningens organisation skall lokaliseras till , . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) PER (vpk) (vpk)
mot · G8023164 · 1985-04-24 00:00:00 — 1984/85 3164-3169 Försörjningsberedskap på naturgasområdet (prop. 1984/85:172) En av huvuduppgifterna för energipolitiken är bl. a. att åstadkomma en tryggad energiförsörjning genom ökat utnyttjande av olika förnybara och miljövänliga energislag och ett fortsatt minskat beroende av olja. I huvudsak bör oljan ersättas med inhemsk energi med minsta möjliga miljöpåverkan och en effektivare energianvändning. kan dock utnyttjande av inhemsk energi och energihushållning behöva kompletteras med miljövänliga importerade energislag, såsom naturgas. Kommersiell distribution av naturgas planeras att påbörjas i västra inom ramen för det s. k. . I anledning härav läggs i proposition 1984/85:172 förslag om en ny lag om försörjningsberedskap på naturgasområdet. Förslagen innebär att beredskapsfrågan får en provisorisk lösning i avvaktan på att tekniskt och ekonomiskt godtagbara metoder att lagra naturgas färdigutvecklats. I vissa fall skjuts t. o. m. beredskapsåtgärderna med hänsyn till att inte ens en provisorisk lösning, vilket är tekniskt och ekonomisk rimlig, står till buds. Enligt vår mening skulle de ekonomiska möjligheterna för de planerade naturgasprojekten förbättras om den lägre energiskatt för naturgas som vi förordar genomförs. En sänkning av skatten till /m3 skulle gynnsamt påverka projektens totalekonomi. Vi kan dock till nöds nu acceptera den provisoriska lösning som föreslås för att inte äventyra naturgasprojektens genomförande. Vi anser dock att skatten bör sänkas samt åtgärder vidtas för att finna lösningar i syfte att få en bättre försörjningsberedskap. Den bästa försörjningsberedskapen är givetvis insatser i avsikt att få till stånd en inhemsk gasproduktion. Undersökningar kring de eventuella inhemska gasfyndigheter som kan finnas bör därför fortsätta. Mer näraliggande är emellertid att få till stånd en produktion genom exempelvis utvinning av gas ur torvmossar. Genom den s. k. Vyrmetan-metoden kan gas utvinnas utan att mossarna behöver exploateras på traditionellt sätt. Den metangas som produceras är förhållandevis lätthanterlig och skulle kunna bli ett icke oväsentligt tillskott i den inhemska energiförsörjningen och därmed också stärka vår försörjningsberedskap. En ökad försörjningsberedskap skulle vidare kunna erhållas om jordbrukets möjligheter till gasproduktion tillvaratogs på ett bättre sätt än . Metanjäsning ur organiskt avfall från jordbruket skulle kunna ge ett bidrag till vår energiförsörjning. 1984/85:3164 2 Detta är exempel på de möjligheter som finns för att öka vår försörjningsberedskap genom en inhemsk produktion av gas. Enligt vår mening bör därför satsningar göras i syfte att få till stånd en mer omfattande inhemsk gasproduktion som arbetet för att utveckla metoder för lagring av naturgas måste fortsätta med målsättningen att finna ekonomiskt rimliga lösningar i beredskapsfrågan för importerad gas. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen beträffande åtgärder i syfte att förbättra försörjningsberedskapen genom en inhemsk gasproduktion.
mot · G8023165 · 1985-04-24 00:00:00 — Motion 1984/85:3165 Försörjningsberedskap på naturgasområdet (prop. 1984/85:172) I propositionen framläggs förslag till en ny lag om försörjningsberedskap på naturgasområdet. Förslaget är föranlett av att kommer att distribuera naturgas till förbrukare inom ramen för . Skyldigheten att vidta beredskapsåtgärder åligger storförbrukare med en årskonsumtion av naturgas. Detta motsvarar olja vilket även är den gräns som fastlagts i lagen (1984:1049) om beredskapslagring av olja och kol. Lagringsskyldigheten medför givetvis kostnader som enligt oljebranschen ligger på . per m3 olja. Mindre konsumenter av olja - under - som ej är lagringsskyldiga har de facto denna kostnad inbakad i sina inköpspriser. Vad nu gäller naturgas så blir enbart storkonsumenter ålagda en lagringsskyldighet. Mindre konsumenter av naturgas (under ) är undantagna lagringsskyldigheten. En gasol- eller oljekonsument som förbrukar exempelvis olja eller motsvarande mängd gasol påförs en kostnad på . ), medan däremot en naturgaskonsument som förbrukar motsvarande mängd kommer ifrån beredskapslagringskostnaden. Detta leder till en bristande konkurrensneutralitet mellan olika energiformer. Det är också att betrakta som en "förtäckt subventionering av naturgasen. bör därför som gasdistributör åläggas att för förbrukare av högst naturgas i försäljningspriset inkludera en lagringsavgift motsvarande den kostnad per kubikmeter som storkonsumenter har för sin lagringsskyldighet. Beloppet bör ställas tili överstyrelsens för ekonomiskt försvar förfogande för framtida investeringar i beredskapslager av naturgas när tekniken så tillåter. Med åberopande av det ovan anförda hemställs att begär att regeringen kompletterar lagen om försörjningsberedskap med en skyldighet för att utta en beredskapslageravgift av konsumenter som förbrukar högst naturgas och att detta belopp ställs till ÖEF:s förfogande att användas för framtagning av lagringsutrymmen för naturgas. 1* 1984185.
mot · G8023166 · 1985-04-23 00:00:00 — Motion 1984/85:3166 m. fl. Nya bosättningsregler i skattelagstiftningen samt nya regler vid beskattning av lön vid utlandstjänstgöring (prop. 1984/85:175) I propositionen föreslås att inkomst från utlandsanställning skall undantas från beskattning i om anställningen och vistelsen i utlandet varat (sexmånadersregeln). Såsom villkor gäller att det skall vara fråga om anställning hos arbetsgivare som driver rörelse från fast driftställe i det land där arbetet utförs och att den anställdes inkomst belastar driftstället såsom omkostnad. Fast driftställe är t. ex. ett svenskt eller utländskt företags filial i annat land eller ett helt fristående företag i annat land. Om ingen verksamhet bedrivs i det andra landet eller verksamheten bedrivs utan fast driftställe skall inkomsten ändå undantas från skatt i , om anställningen och vistelsen uppgår till i ett och samma land (alternativregeln). Enligt vår mening bör sexmånadersregeln inte kombineras med villkor att arbetsgivaren måste driva rörelsen från fast driftställe i det land där arbetet skall utföras och att den anställdes inkomst skall belasta driftstället såsom omkostnad. kommer härigenom inte att komma i åtnjutande av den föreslagna sexmånadersregeln. De föreslagna reglerna kan i vissa fall innebära direkta försämringar. Genom att alternativregeln innehåller krav på att arbetet skall ske i ett och samma land kommer många utskickade arbetstagare, som har möjlighet till skattebefrielse, att beskattas i . Försämringen drabbar främst konsulter och serviceföretag. Med anledning av vad som ovan anförts hemställs att beslutar att införa en generell sexmånadersregel i enlighet med det anförda. () ()
mot · G8023168 · 1985-04-24 00:00:00 — Nya bosättningsregler i skattelagstiftningen samt nya regler vid beskattning av lön vid utlandstjänstgöring (prop. 1984/85:175) I propositionen föreslås bl. a. att den s. k. ettårsregeln för beskattning vid utlandstjänstgöring ersätts med en sexmånadersregel, under vissa omständigheter. En förutsättning skall vara att arbetet avsett anställning hos arbetsgivare som bedriver näringsverksamhet från ett fast driftställe i det land där arbetet utförs. För den som inte är anställd hos sådan arbetsgivare skall skattebefrielse uppkomma först om anställningen varat . Den föreslagna regeln är i och för sig bättre än det förslag som fanns i den departementspromemoria som ligger till grund för förslaget (Ds Fi 1984:6 Beskattning av lön vid utlandstjänstgöring). I promemorian föreslogs nämligen att anställningen och vistelsen skulle ha varat i ett och samma land under detta lands beskattningsår. Ett flertal remissinstanser påpekade att detta skulle medföra klara nackdelar för många i utlandet verksamma svenska företag genom att begränsa möjligheten att kunna flytta arbetskraft från ett land till ett annat utan negativa beskattningskonsekvenser för den enskilde. Uppenbart är emellertid att även propositionens förslag skapar betydande svårigheter för vissa i utlandet verksamma. Det gäller t. ex. arbete hos ideellt verkande organisationer och arbete hos institutioner som bedriver undervisning och forskning. Detsamma gäller t. ex. från utsända konsulter för vilka anställningsförhållandena sällan är sådana att något fast driftställe finns. Förslaget i propositionen är utformat så att arbetet måste ha pågått under i ett och samma land för att skattefrihet i skall uppkomma. Vi föreslår att sexmånadersregeln skall vara tillämplig även i dessa fall. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att sexmånadersregeln för beskattning vid utlandstjänstgöring ges generell tillämpning i enlighet med vad som anförs i motionen. () ()