mot · G8021399 · 1985-01-24 00:00:00 — 1984/85 1399-1407 och av fritidsområden i Samhällsplanering och samhällsbyggande skall präglas av en ekologisk grundsyn. Detta uttrycks bl. a. tydligt i förslaget till lag om hushållning med naturresurser. Vi skall eftersträva långsiktig uthållighet i vår försörjning och värna om natur- och kulturvärden. Vi skall forma ett framtida samhälle genom väl genomtänkta insatser . Nationens mark- och vattenresurser med vår kulturella påverkan är basen för vårt framtida välstånd. De bildar också grunden för rekreationssektorn, en av de sektorer som har störst utvecklingspotential. Intresset har förskjutits från tätortsanknuten idrottslig rekreation mot en bred inriktning på rekreation i skog och mark. Både ekonomiska och sociala skäl talar för att denna förskjutning kommer att förstärkas framöver. ökar kraven på närhet till rekreationsområden. Man skall kunna nå skog och mark för rekreation även under del av dagen. Utöver närhetskravet växer också behovet av att kunna uppleva vad varierande natur- och kulturtyper har att erbjuda. Intresset för att få kunskaper förmedlade vid besöken växer också mycket snabbt. Den enorma kunskapsmängd som förmedlas genom TV och andra massmedier måste följas upp i verkligheten för att göra bestående nytta. Vi anser att ett långsiktigt mål för rekreationen inom ramen för en ekologisk grundsyn inrymmer de krav som skisseras ovan. Principen bör vara att praktiskt taget alla miljöer har värde för rekreationen om de uppfyller närhetskravet, kravet på omväxling och kravet på kunskapsförmedling. Vi anser vidare att samtliga krav bör vara uppfyllda för att rekreationssektorn skall kunna utvecklas. I storstadsområdena med sina stora befolkningskoncentrationer och sina förhållandevis små marktillgångar är svårigheterna att uppfylla kraven stora. I storstadsområde är förhållandena extremt besvärliga jämfört med andra delar av landet. Regionens geografiska uppbyggnad med tätorterna kringgärdade av jordbruksmark gör det svårt att uppfylla ett närhetskrav för naturupplevelser. Bristande tillgänglighet gör det också svårt att uppfylla krav på omväxling. Inom Romeleås- och sjölandskapskommittén, RÅSK, arbetar man för att öka tillgängligheten till attraktiva och lämpliga natur- och kulturområden inom det sydskånska ås- och sjölandskapet. I samarbete med M-läns landsting utvecklar kommittén ett strövområde där också kunskapsförmedling är en väsentlig arbetsuppgift. a. annat har man inrättat lokaler och andra förutsättningar för naturskoleverksamhet. 1 1984/85. Genom utredningar i RÅSK och i de praktiska försöken på M-läns landstingsägda marker har man visat att utvecklingen kan ske utan menlig inverkan på den rationella driften av skogs- och jordbruk. Inom sydvästra arbetar man för att komplettera jordbrukslandskapet med läplanteringar och andra komplement för att göra det möjligt till ett samutnyttjande av jordbruksmark för jordbruk och rekreation. Man arbetar också med kusten för att utveckla möjligheter till bad och andra kustbaserade aktiviteter. Projekten har avancerat långt, och i delar har man lyckats också med ett genomförande. I flera av projekten har man stött på problem av delvis gemensam art. Dessa karakteriseras av att rekreationssektorn har en så splittrad organisation. Många parter är inblandade och samordningen mellan dessa är i allmänhet dålig. Möjligheterna för invånarna i sydvästra att nå omväxlande och rika naturmiljöer är som tidigare nämnts begränsade. Av denna anledning har i initierat ett projekt som på idéoch planeringsstadiet är inriktat på att utveckla ett område, Järavallsområdet, så att det bättre svarar mot rekreationssektorns krav. Avsikten är att skapa ett sjölandskap som innehåller rika och omväxlande naturmiljöer på land och i vatten. För att uppnå detta krävs omfattande och detaljerade planer för hur sjöarna skall utformas, hur anslutande och angränsande landformer skall se ut, vilka djur och växter som skall planteras in, hur vattenkvaliteten kan påverkas och kontrolleras, hur de inplanterade arterna attraherar insekter och andra djur, hur växtvalet påverkar möjligheterna till nyttjande, med andra ord: Hur kan man bestämma och beräkna effekterna av olika åtgärder när det gäller aktiv mark- och vattenskötsel i kombination med inplantering av växter och djur på land och i vatten? Hur blir växelspelet mellan inplanterade arter och spontant etablerade? Hur fungerar de valda arterna ur rekreationssynvinkel? Hur långlivad blir den miljö man skapar på konstgjord väg? Kunskapen om dessa frågor är splittrad på många händer, och forskningen om hur man bygger upp dessa komplexa miljöer med specifika krav på flora och fauna är dåligt utvecklad. Vi har vant oss vid att markskötsel och markutnyttjande med strikt ekonomisk inriktning som bieffekt givit oss natursköna områden med stort rekreationsvärde. Vi har däremot inte byggt upp någon motsvarande tradition att forma områden där huvudsaken varit att forma områden med en komplex miljö väl lämpad för rekreation. Det är hög tid att man uppmärksammar detta och initierar och stimulerar forskning och storskaliga försök för att samla befintlig kunskap och skaffa erfarenheter om hur man bygger upp komplexa naturmiljöer på land och i vatten. Det är rimligt att detta arbete koncentreras till sydvästra där markbristen är som störst och där man på idé- och planeringsstadiet har flera intressanta projekt. I arbetet med att rusta upp den kunskapsförmedlande delen har M-läns landsting och RÅSK bl. a. skapat förutsättningar för naturskoleverksamhet på strövområdet Snogeholm. Lokaler har ställts i ordning, och man har också börjat ta fram läromedel och pedagogiska guider anpassade till skolans krav och till vad strövområdet har att erbjuda. Det statliga ansvaret för naturskolan är ännu ganska oklart. Lokalutvecklingen tar ett visst ansvar för medan den pedagogiska delen borde åvila . Det vore rimligt att naturskolorna kunde använda sig av SÖ som samarbetspartner och delfinansiär i utvecklandet av pedagogiska hjälpmedel för naturskoleutbildningen. Färdiga skisser till hur detta samarbete skulle kunna utformas finns redan hos RÅSK. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs 1. att hos regeringen begär att uppbyggnad och utveckling av naturområden för turism och rekreation blir föremål för forskning och att blir försöksområde, 2. att ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att utveckla den pedagogiska delen i naturskolan.