ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G8022362 · 1985-01-21 00:00:00 — På grund av skattetekniska skäl har ungdomar ej möjlighet att arbeta i föräldrars företag, då den egna inkomsten sambeskattas med föräldrarnas. Med anledning av den rådande situationen för ungdomar på arbetsmarknaden bör denna begränsning upphöra. Ungdomsarbetslösheten har trendmässigt ökat. För att bryta denna trend är det av stort värde att alla möjligheter till arbetslivserfarenhet tillvaratas. Intresset för att starta eget har ökat hos ungdomar, och flera sådana projekt får samhällsstöd. Mot den bakgrunden motverkar lagstiftningen direkt att ungdomar skaffar sig erfarenhet av företagandets villkor i föräldrarnas företag. För ungdomar är det i första hand feriearbete som kan komma i fråga. Eftersom feriearbete i allt större utsträckning efterfrågas i lägre åldrar, får det också en större betydelse för ungdomar både ekonomiskt och som arbetslivserfarenhet. Bakom åldersbegränsningen döljs en alltför stor misstro mot företagare och en övertro på att regleringar skall motverka missbruk. -För att nå de positiva effekter som har påtalats i motionen måste åldersbegränsningen upphävas. måste det förutsättas att arbetsuppgiften utförs av den som erhåller inkomsten. Mot bakgrund av det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om förslag om att ungdomar som arbetar i föräldrars företag själva skall beskattas för inkomsten.
mot · G8022363 · 1985-01-21 00:00:00 — Pensionärer som på grund av ålder kan bo kvar i sin bostad tvingas ofta att flytta till någon av kommunens tätorter för att kunna utnyttja den service som erbjuds. 1 allmänhet innebär detta en flyttning till med helinackordering eller pensionärslägenhet med begränsad service. 1 stora glesbygdskommuner innebär det att de personer som av ovan angivna skäl tvingas flytta också blir kyrkobokförda i en annan församling. , som har att sköta kyrkobokföringen, följer förordningen, och pensionärerna blir alltså skrivna i den nya församlingen. Detta sker mot dessa personers vilja, och de upplever därför situationen som oförståelig och känner som om de blivit berövade sin hemortsrätt. De människor som känner sig orättvist behandlade är ofta födda i församlingen, de har kanske döpts, konfirmerats och vigts i församlingskyrkan och har kanske även sina anhöriga kvar där. Många har också aktivt deltagit i det kyrkopolitiska livet, och de upplever det som djupt orättfärdigt att när de på grund av åldersskäl inte kan bo kvar även skall bli berövade sitt medlemskap i sin församling. Den pensionär som flyttar till tätortens med helinackordering får behålla sitt medlemskap i den ursprungliga kyrkoförsamlingen. Den som däremot flyttar till en pensionärsbostad med en begränsad service måste byta församling. Alla typer av bostäder som kommunen anvisar borde jämställas i det avseendet att de som önskar skall få kvarstå i sin ursprungliga kyrkoförsamling. Mot bakgrund av det anförda hemställs att hos regeringen begär att folkbokföringskommitté skall med förtur behandla vad i motionen anförts om pensionärers församlingstillhörighet. 1 1984/85.
mot · G8022365 · 1985-01-24 00:00:00 — Rätt till skatteavdrag för gruppsjukförsäkring Beträffande AGS-försäkring gäller följande. Utfallande belopp är skattefria och företaget får avdrag för försäkringspremien. När det gäller avdragsrätten finns emellertid ett undantag och det gäller egenföretagares egen AGS-försäkring. Premien för denna är inte avdragsgill kostnad i rörelsen. Regeln att egenföretagaren saknar avdragsrätt i rörelsen för kostnaden för egen AGS-försäkring strider mot strävandena till neutralitet mellan olika företagsformer. Ett aktiebolag har nämligen avdragsrätt för motsvarande kostnad. Detta innebär att egen föret agaren får betala egenavgift på AGS-premien och dessutom betala denna med beskattade medel. För aktiebolaget däremot minskas underlaget för arbetsgivaravgifterna med AGS-premien. En avdragsrätt i rörelsen bör därför införas även för egenföretagarens egen AGS-försäkring. Detta kan ske genom en ändring i kommunalskattelagen i anvisningarna till 29 § p. Tillägget bör införas mellan nuvarande andra och tredje stycket och ges följande lydelse: Avdrag medges för premie för sådan gruppsjukförsäkring som avses i 32 § 3 mom. tredje stycket även om försäkringen tecknats av fysisk person i hans egenskap av utövare av viss rörelse. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att göra ovan föreslagna tillägg i kommunalskattelagen (1928:370).
mot · G8022366 · 1985-01-25 00:00:00 — Förenklat system för beräkning av kilometerskatten vid dieseldrift Det borde vara positivt för samhället att bilister kör dieseldrivna bilar. Dieselbilar drar mindre drivmedel och billigare drivmedel. De går saktare, vilket är positivt från olycksfallssynpunkt. De är emellertid dyrare i inköp, och dieselbilisten är utsatt för en avsevärd byråkrati, som förefaller en lekman onödig. Ca 100000 dieseldrivna personbilar finns i . En dieselbilist betalar kilometerskatt som är förknippad med mycket krångel när det gäller mätare som går sönder och vid utlandsresor. Hela systemet borde förenklas. I t. ex. har man olika färger på diesel, en färg för personbilar, en färg för traktorer o.d. Och kunden betalar olika pris för dieseln, beroende på färgen. Detta fungerar mycket väl, och det är ett mycket enkelt system. Något krångel med kilometerskatt och mätare finns över huvud taget inte. Poliskontroll kan ske av färgen på dieseln. Om man i skulle vilja differentiera dieselpriset ytterligare kan det ske via vägs katten. Ett sådant system är dessutom mer rättvist när det gäller alla bilister på våra vägar. Utländska turister i dieselbil betalar ingen kilometerskatt i och betalar därför inte sin skäliga andel av kostnader för vägunderhåll m. m. Det vore fördelaktigt för samhället att slippa all den byråkrati som kilometerskatten innebär. För bilisten skulle det också vara fördelaktigt. Går en mätare sönder, vilket lätt händer med wire e. d. blir det omfattande arbete att få tag på den speciella verkstad som kan och får laga mätare. Har man en gammal väl fungerande mätare som man vill använda i stället för en trasig, måste mätaren skickas till . Bilisten får ej köra utan mätare. Det är bara att köpa en ny för ca . om man behöver använda sin bil. När en dieselbilist kör ut ur landet slipper han kilometerskatten. Han stämplas ut vid avresa och stämplas in vid hemkomst. Men har man glömt att köpa ett kilometerskattemärke på för . eller på för . så kan det innebära betydande extra kostnader att betala. Ingen anser sig skyldig att informera bilägaren om detta. har ingen skyldighet och tydligen ingen annan heller. I kan man läsa om en ung man som glömt märket och som fick betala . Det synes mig bättre och billigare att förenkla hela systemet efter t. ex. spansk modell. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär utedning om förenklat system beträffande dieseldrivna bilar enligt vad som anförs i motionen.
mot · G8022368 · 1985-01-24 00:00:00 — energisparande måste intensifieras mot bakgrund av att kostnaderna för utvinning av energi även fortsättningsvis kommer att stiga samt att den internationella konkurrensen efter att få köpa energi ökar. Enbart inom oljeindustrin räknar man med att ca 2000 milj. kr. globalt och under detta sekel kommer att investeras i exploatering. förutspås att energikonsumtionen ökar . Detta får till följd att vi måste räkna med ökade energipriser och kostnader för energiimport. Varje besparing som kan göras av energi inom landet är därför av största betydelse för vår handelsbalans. Vi får därför inte tveka att utnyttja energibeskattning som ett viktigt instrument att övertyga energikonsumenterna om vikten av att göra energisparinvesteringar och att hushålla med energiresurserna. Med hänvisning till motionen hemställs att beslutar att energibeskattning i ökad omfattning skall tillgripas för att göra fortsatt energisparande lönsamt för energikonsumenterna.
mot · G8022370 · 1985-01-25 00:00:00 — Skatteavdrag för lantmäterikostnader vid omarronderingsförrättning Ett av många hinder för genomförande av önskvärda omarronderingar av jord- och skogsbruksfastigheter är de stigande och betungande lantmäterikostnaderna. Dessa kostnader blir särskilt kraftiga vid komplicerade omarronderingar med många små ägoinnehav där önskemålen om omarrondering kan vara stora. Den s. k. strukturutredningen föreslog i sitt betänkande (SOU 1983:71) bl. a. att förrättningskostnaderna i viss utsträckning skulle göras avdragsgilla vid beskattning. Utredningens förslag som har remitterats avses tydligen vägas samman med förslag från den s.k. dödsboutredningen innan regeringen tar slutlig ställning. Förslaget om avdragsrätt för styrkta lantmäterikostnader vid omarronderingsförrättning är emellertid av sådan natur att det utan men för förslag eller åtgärder i övrigt på detta område kan läggas fram snabbt. En ändring av skattelagstiftningen som gör det möjligt att vid beskattning göra avdrag för styrkta förrättningskostnader vid omarrondering skulle betydligt underlätta, inte minst de ofta svårbemästrade omarronderingar som pågår i . Mot bakgrund av vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen anhåller om förslag till ändringar i skattelagstiftningen så att rätt till avdrag för styrkta lantmäterikostnader vid omarronderingsförrättning medges. () ()
mot · G8022371 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:2371 Rätten till skatteavdrag för livränta beslöt att avskaffa möjligheten att utge s. k. egendomslivräntor. Dessa är avdragsgilla hos köparen av en egendom, som utger dem, och beskattas hos säljaren. Frågan om hur en redan utgående livränta skulle behandlas om den ursprunglige köparen i sin tur överlät egendomen och betalningsansvaret för livräntan, klargjordes ej i samband med fjolårets riksdagsbeslut. Om inte klarhet vinns i denna fråga uppkommer naturligtvis en inlåsningseffekt en köpare i ett senare led är naturligtvis inte beredd att överta betalningsansvaret för en livränta om den inte förblir avdragsgill. var detta inget större problem eftersom nya livräntor kunde utges. Regeringen bör i samband med avlämnandet av någon annan proposition på skatteområdet klargöra att då betalningsansvaret för en redan utgående livränta överlåts kvarstår avdragsrätten. Med hänvisning till ovanstående hemställer jag att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om avdragsrätt för utgående livränta vid överlåtelse.
mot · G8022372 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:2372 Översyn av lagen om bevillningsavgifter Lagen (1908:128) om bevillningsavgifter för särskilda förmåner och rättigheter innebär att en s. k. bevillningsavgift skall betalas dels av i utlandet bosatt fysisk person och i utlandet hemmahörande juridisk person, som i anordnar offentlig föreställning, dels av i utlandet bosatt fysisk person som i medverkar vid en offentlig föreställning eller tillställning eller utövar artistisk verksamhet för ljudradion eller televisionen. Bevillningsavgiften som i realiteten är en definitiv skatt för den kategori det gäller, uppgår till och beräknas på den totala ersättningen som erhålls. Några sociala avgifter beräknas inte på den utgående ersättningen, varför några sociala förmåner ej heller erhålls. Utformningen av den ålderdomliga lagen kan i många fall ge helt orimliga effekter. Som sagts skall bevillningsavgiften på beräknas på det totala ersättningsbeloppet en artist erhåller. Några avdrag för kostnader får inte göras. Skulle kostnaderna uppgå till av ersättningen blir inget kvar efter skatt. Det förefaller också vara oklart i vad mån bevillningsavgifterna är intagna i svenska dubbelbeskattningsavtal så att en faktisk dubbelbeskattning undviks. Reglerna om s. k. bevillningsavgift måste skyndsamt ses över för att undanröja de orimliga effekter, av vilka en påvisats ovan. Dessutom måste avgiftens karaktär av inkomstskatt framgå så klart att inga problem uppkommer i fråga om dubbelbeskattning. Mot denna bakgrund hemställer jag att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande en skyndsam översyn av lagen (1908:128) om bevillningsavgifter.
mot · G8022373 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:2373 En ofta förekommande vårdform när det gäller exempelvis missbrukare är s. k. familjevård. Den ersättning som utgår för denna typ av vård är uppdelad i dels en omkostnadsersättning som inte är skattepliktig, dels en ersättning för det utförda arbetet. Skulle emellertid omkostnaderna i samband med vården bli högre än den utbetalda omkostnadsersättningen medges inte avdrag för belopp utöver den erhållna omkostnadsersättningen. Detta är orimligt eftersom familjevården självfallet måste utformas olika i varje särskilt fall. De regler som gäller för beskattning av ersättning för s. k. familjevård bör ändras så att omkostnadsersättningen ej är skattepliktig men att möjlighet till avdrag för styrkta omkostnader utöver omkostnadsersättningsbeloppet också kan medges. Mot bakgrund av det anförda hemställer jag att hos regeringen begär förslag till ändrade regler för beskattning av familjevårdsersättning i enlighet med vad som anförs i motionen.
mot · G8022374 · 1985-01-25 00:00:00 — Samordning mellan de nordiska länderna av bränsleskatter och kilometeravgifter Transportarbetet för varuutbytet mellan de nordiska länderna är en viktig och ökande verksamhet. När transporterna sker med lastbil påverkas kostnaderna av den utformning som resp. land gett vägtrafikbeskattningen. I har vi fordonsskatt och kilometerskatt. När fordon registrerade i de andra nordiska länderna kör i betalar de också skatt enligt särskilda tariffer. På samma sätt får svenskregistrerade fordon erlägga avgifter enligt de olika regler som gäller i de andra länderna vid körning inom dessa. De olika systemen kan medföra att det blir skillnader i de ekonomiska förutsättningarna för transportarbetet beroende av hur tariffer är utformade och tillämpas. Bedömningen är att det för svenska fordon är dyrare att köra i än vad det är för norska fordon att köra i . Detta kan påverka och snedvrida konkurrensen mellan åkerier och vara ett slöseri med resurser. En transport GöteborgTrondheim ger för ett svenskt åkeri kostnaden i och en hög kostnad i . För det norska åkeriet gäller kostnaden inom det egna landet och en tåg kostnad i . Det borde vara angeläget att förenkla reglerna och att de utformas så att tarifferna inte medverkar till den snedvridning som vårt exempel visar på. I en motion vid föregående aktualiserade vi denna fråga och begärde att skulle uppdra åt representationen i att aktualisera frågan om samordnade tariffsystem för lastfordonstrafiken inom . anförde med anledning av motionen följande (SkU 1983/84:40): Enligt utskottets mening bör man i första hand eftersträva neutralitet i beskattningen av inhemska och utländska fordon i den meningen att de träffas lika av förekommande konsumtionsskatter, till vilka bl. a. kilometerskatt räknas. I har beskattningen av den internationella trafiken utformats med utgångspunkt i denna princip och såvitt utskottet kan bedöma gäller detsamma för . Det finns således enligt utskottets uppfattning f. n. ingen anledning att ta upp frågan inom , varför utskottet avstyrker motionen. Enligt uppgifter som vi inhämtat tillämpas de principer som skatteutskottet hänvisar till, inte på så sätt att konkurrensneutralitet råder mellan t. ex. svenska och norska åkare, vid transporter i varandras länder, varför vi finner anledning att återigen upprepa vårt yrkande om att frågan aktualiseras. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar uttala sig för att representationen i aktualiserar frågan om samordnade tariffsystem för lastfordonstrafiken i enlighet med vad som i motionen anförts. . () ()
mot · G8022377 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:2377 och från kilomelerskatt för gengasfordon I motioner till föregående års riksmöten har vi tagit upp frågor som rör användning och tillverkning av gengasaggregat med bl. a krav på stimulansåtgärder för såväl fortsatt forskning som tillverkning och marknadsföring av gengasaggregat och gengasteknik. anslöt sig i huvudsak till de synpunkter som framfördes i den motion som väcktes vid föregående års . förutsatte vid sin behandling av motionen att regeringen noga följer utvecklingen på detta område. Om så bedöms nödvändigt, framhöll utskottet, bör inom ramen för tillgängliga resurser avsättas medel för en utveckling av gengastekniken. Vi förutsätter att regeringen i den aviserade energipolitiska propositionen noga redovisar vilka åtgärder som vidtagits för att stödja forskning och introduktion av gengasdrift. Det är av både miljö- och energipolitiska skäl väsentligt att vårt oljeberoende minskar. Användningen av oljebaserade drivmedel har varit relativt , medan övrig oljeanvändning minskar. Från sida har i annat sammanhang framförts kravet på låginblandning av etanol i all motorbensin, bl. a. i syfte att få ett mindre beroende av olja. Vi har framfört kravet på att drivmedel baserade på inhemska råvaror skall vara skattefria. För annat drivmedel än bensin (inkl. motoralkoholer) och gasol tas kilometerskatt ut i stället för en särskild bensinskatt. Enligt vår mening bör i syfte att stimulera tillverkning av gengasaggregat och utnyttjande av gengas dispens ges från kilometerskatten för fordon som drivs med gengas. Enligt de regler som gäller för uttag av kilometerskatt uppgår denna till ca /mil för fordon som drivs med enbart gengas. Detta innebär att en fordonsägare med en normalstor bil vid skattefrihet skulle få en minskad skattebelastning på ca /år. Med hänsyn till att det f. n. finns ytterst få bilar som drivs med gengas torde belastningen på statsbudgeten bli försumbar. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar att fordon som drivs enbart med gengas skall befrias från kilometerskatt. () ()
mot · G8022381 · 1985-01-25 00:00:00 — 1984/85 2381-2389 Informationsplikt för om införselförbud för trådlösa telefoner Svenska resenärer utomlands möter ett utbud av varor, som inte finns att tillgå i svenska affärer. Dit hör den trådlösa telefonen. Priset är relativt lågt, vilket resulterar i köp och hemtransport av telefonen. Vid inresan i kommer överraskningen. Tullen lägger beslag på telefonen och dessutom döms resenären till dagsböter för brott mot radiolagen. I information till den resande allmänheten finns ingen upplysning om att nämnda telefoner inte får införas i . Det är orimligt att begära, att alla svenskar skall känna till innehållet i radiolagen, och bör därför åläggas skyldighet att ge allmänheten information om ovannämnda införselförbud. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen begär åtgärder som ger informationsplikt i här nämnt hänseende. 1 1984/85.3 sami.
mot · G8022382 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. En grupp i som känt sig orättvist behandlad är de barn och ungdomar som på grund av att de mist en av föräldrarna erhåller pension. Orsaken till detta är att den pension som de erhåller beskattas. Detta i sin tur innebär att de vid t. ex. feriearbete ofta får se det mesta av det de förtjänar under någon månad eller korta veckor försvinna i skatt. Deras kamrater som däremot har båda sina föräldrar i livet får i allmänhet behålla hela sin ferieinkomst. Vad som också uppmärksammats av dessa ungdomar är att ett eventuellt bidragsförskott/vårdbidrag är skattefritt. I detta läge kan man förstå barnpensionärernas reaktion, när de undrar varför det görs skillnad på dessa två underhållsformer. Behandlingen av denna fråga har förhalats genom hänvisning till att frågan skall utredas ytterligare. I direktiven till den tillsatta pensionskommittén nämns dock inte denna fråga. Vi anser att denna fråga är så viktig att den kräver en snar lösning. Problemet kan lösas på flera sätt, t. ex. genom att barnpensionen görs skattefri eller genom ett grundavdrag på samma sätt som för pensionärerna. På grund av vad ovan anförts yrkas att uttalar sig för att en översyn görs beträffande barnpensionernas skatteregler samt att en eventuell ändring skulle kunna gälla barnpensionärerna studerar. () ()
mot · G8022384 · 1985-01-25 00:00:00 — Förste vice talman av vårdbidrag för handikappat barn Det statliga vårdnadsbidraget för handikappade barn är skattepliktigt och bl. a. ATP-grundande. En del av vårdnadsbidraget (15, 30, 45 eller av basbeloppet) utgör numera skattefri merkostnadsersättning efter utredning om de faktiska förhållandena i varje enskilt fall. Detta är en väsentlig förbättring mot tidigare gällande regler. Emellertid kvarstår ett betydande problem olöst, nämligen de fall då den förälder som uppbär vårdnadsbidraget förvärvsarbetar och använder vårdnadsbidraget till att betala en ersättare som tar hand om det handikappade barnet . Vårdnadsbidraget beskattas då på toppen av vårdnadshavarens förvärvsinkomst som om detta vore en extra inkomst. Det som efter skatt återstår räcker inte långt som bidrag till anställd ersättare. Det naturliga skulle i dessa fall vara att vårdnadsbidraget i stället beskattades hos ersättaren till den del det används som lön för denne. Eljest kommer vårdnadsbidraget att beskattas två gånger. Till detta kommer att det handikappade barnets föräldrar i detta fall dessutom skall betala arbetsgivaravgifter för ersättaren. Visst förvärvsarbete kan i många fall vara en förutsättning för att gravt handikappade barns föräldrar psykiskt skall orka med att själva ta hand om barnen. Alla handikappade barn kan inte heller ges erforderlig vård och omsorg i den kommunala barnomsorgen. Det är därför angeläget att utgifterna för erforderlig vård och tillsyn av de handikappade barnen i fall som ovan angivits blir avdragsgilla från vårdnadsersättningen, när detta är en förutsättning för vårdnadshavarens förvärvsarbete. Nackdelen att vårdnadshavaren inte får räkna ATP på den del som går till ersättaren är härvid försumbar. På utskottet måtte ankomma att utarbeta erforderlig lagtext. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar om skyndsam lagändring innebärande att den del av vårdnadsbidraget för handikappade barn som används för att bekosta en ersättare undantas från beskattning.
mot · G8022385 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:2385 Tullar m. m. för frukt och grönsaker Alla frågor rörande import till låga priser innefattar motsättningar mellan producent- och konsumentintressena. Med visst fog har det påståtts att konsumentintresset fått vika för det välorganiserade producentintresset. Krav på förbättrat gränsskydd för en näring har onekligen förekommit oftare än krav på tullsänkningar till förmån för konsumenter. På frukt- och grönsaksområdet har tullskyddet rustats upp . Tullar och restriktioner drabbar importen framför allt under de perioder vi har en betydande inhemsk produktion. utgår dock dessutom för färska grönsaker och frukter, som inte alls eller i mycket ringa omfattning produceras i . Som exempel härpå kan nämnas broccoli, brysselkål, fänkål och savoykål samt salladskål även /maj liksom kronärtskockor, äggplanta, vindruvor och melon inkl. vattenmelon. I expertrapporter om sambandet mellan kost och hälsa betonas vikten av en ökad konsumtion av färska trädgårdsprodukter. Inte minst på grund härav bör möjligheterna övervägas att på olika sätt stimulera konsumentintresset för dessa produkter. Till att börja med bör sådana tullar och restriktioner slopas, vilka inte kan motiveras näringspolitiskt eller samhällsekonomiskt. Mot bakgrund av det anförda yrkas att som sin mening ger regeringen till känna att gränsskyddet bör ses över för att slopa icke nödvändiga tullar och restriktioner på frukt- och grönsaksområdet.