mot · G8022875 · 1985-03-12 00:00:00 — m. fl. Riktlinjer för energipolitiken (prop. 1984/85:120) I vår partimotion 1984/85:2876 redovisar vi våra förslag till en ändrad inriktning av energipolitiken. Där understryker vi bl. a. vikten av att marknadsekonomin ges möjlighet att fungera även på energiområdet. Energisparåtgärder är bara meningsfulla så länge de innebär att den totala resursåtgången minskar. Med den energipolitik vi förordar finns det möjlighet att minska de subventioner som utgår till olika ändamål på energiområdet. Besparingarna är nödvändiga med hänsyn till det dåliga budgetläget. Statens energiverks arbetsuppgifter sträcker sig över ett omfattande område. Regeringen har föreslagit att ett nytt organ skall inrättas vars uppgifter delvis tycks överlappa verksamhet. Detta nya råd för långsiktiga elanvändnings- och elproduktionsfrågor avser energiministern själv leda. bör i stället kunna upprätthålla kontakten med de intresseföreträdare som regeringen avser skall bli representerade i rådet. Det är naturligtvis inte fel att energiministern sammanträffar med olika intressenter men ett formaliserat råd av detta slag kan öppna möjligheterna för beslut som kan ge ett felaktigt intryck av enighet. Därför är det bättre att behåller sin uppgift att informera om och lägga förslag på elanvändnings- och elproduktionsområdet. Sedan får regeringen handlägga frågorna efter att den tagit del av olika intressenters åsikter. Förutom väsentliga och nödvändiga myndighetsuppgifter handlägger statens energiverk också större delen av de subventioner som skapats i syfte att minska energianvändningen. Vi kommer nedan att föreslå minskningar på dessa områden. förvaltningsutgifter täcks till av medel som tillförs från andra anslag. Efter hand som dessa subventioner avvecklas minskar handläggningsbehovet och personal bör därmed kunna minska. myndighetsutövande uppgifter bör bli föremål för en översyn i syfte att undanröja den reglering på energiområdet som inte är nödvändig. Också detta bör kunna medverka till minskade förvaltningskostnader. : Utredningar m. m. och information De totala utgifterna för utredningar och information uppgår enligt regeringens förslag till ca 21,4 milj. kr. Därav avses ca 10,5 milj. kr. tillföras från anslagen E 12 och E 17. kvarlåg ca 8,5 milj. kr. av 1983/anslag såsom reservation. Den inriktning av energipolitiken vi förordar innebär ett väsentligt mindre behov av offentliga utredningar och utvärderingar. Enligt vår mening kan energidistributörer och energianvändare i betydligt större utsträckning själva svara för nödvändiga utvärderingar. Naturligtvis bortfaller inte behovet av utredningsmaterial som stöd för offentliga beslut på energiområdet. Det är dock viktigt att understryka att dessa utredningar måste, för att de över huvud taget skall varå meningsfulla, hålla en hög kvalitet. Som vi tidigare understrukit är de höga energikostnaderna i sig det bästa incitamentet för energisparåtgärder. Därför menar vi att de flesta sparåtgärder på energihushållningsområdet kommer att vidtas även utan förekomsten av subventioner. Detta förutsätter emellertid att aktörerna är medvetna om de potentiella sparmöjligheterna. Enskilda konsumenter och företagsledare i mindre företag som normalt inte sysslar med energisparfrågor är inte alltid medvetna om de potentiella möjligheterna. Vi tror att de företag som är aktiva på marknaden kommer att svara för huvuddelen av informationsarbetet, men det kan finnas anledning att tills vidare behålla en viss begränsad offentlig informationsverksamhet. Vi beräknar det sammanlagda medelsbehovet för utredningar och information under nästa budgetår till ca 11 milj. kr. Därför bör inga ytterligare medel tillföras från anslagen E 12 och E 17. Inför kommande budgetår bör möjligheten att nedbringa kostnaderna ytterligare beaktas. Utbildning och rådgivning m. m. för att spara energi De sammanlagda kostnaderna under detta anslag uppgår till 26,3 milj. kr., därav 13,3 milj. kr. för utbildningsåtgärder och 13 milj. kr. Regeringen har inlett en försiktig neddragning av anslaget. För vår del menar vi att denna minskning bör kunna ske i snabbare takt. Vad gäller utbildningsåtgärderna bör kommersiella utbildningsorganisatörer kunna svara för en betydande del. Den utbildning som kan räknas till yrkesutbildning bör överföras till skolväsendet, och i viss mån till arbetsmarknadsutbildningen . Beträffande rådgivningsverksamheten menar vi att förutsättningarna för avgiftsfinansierad rådgivningsverksamhet ökar efterhand som man kan visa att rådgivningen är värd sitt pris. Utgifterna under detta anslag bör för /86 uppgå till ca 13 milj. kr. Statens kärnbränslenämnds uppgift är att ansvara för finansiering av hantering och förvaring av radioaktivt avfall samt att ansvara för de medel som fonderas för avveckling och rivning av kärnreaktoranläggningar. Vi vill understryka att vår bedömning av kärnkraftverkens livslängd påverkar storleken av den avgift som måste uttas från kärnkraftverken, /kWh. bör ge regeringen i uppdrag att utreda de finansiella konsekvenserna av en längre kalkylerad livslängd för kärnkraftverken. Regeringen föreslår att ytterligare två tjänster skall inrättas vid statens kärnbränslenämnd under det kommande budgetåret. Regeringen har föreslagit att nämnden förutom ansvaret för finansiering av åtgärder i samband med omhändertagande av kärnbränsleavfall och avveckling av kärnkraftsreaktorer även skall bygga upp en teknisk kompetens på dessa områden. För vår del menar vi i enlighet med ett stort antal remissinstanser att SKI och SSI även skall ha detta ansvar. De tekniska frågorna kring bl. a. kärnavfallsförvaring bör inte spridas till flera myndigheter. Det leder bara till ökad byråkrati. bör inte heller syssla med att informera om dessa frågor. I den mån offentlig information erfordras bör även dessa uppgifter åvila SKI resp. SSI. Regeringen bör därför återkomma med ett nytt förslag. : Kraftstationer m. m. har till uppgift att generera, transitera och distribuera elenergi. Detta bör också vara vattenfallsverkets huvudsakliga uppgifter, och endast under mycket speciella omständigheter bör verket syssla med andra uppgifter. har vattenfallsverket engagerat sig i fjärrvärmeanläggningar utan elgenereringskapacitet. Således har vattenfallsverket engagerat sig i bolag med bl. a. Bodens, , , , , , , , , , , och kommuner. Denna verksamhet har ingen direkt anknytning till verkets uppgifter. Därför bör vattenfallsverkets engagemang successivt avvecklas. bör icke bevilja de av regeringen föreslagna ca 51 milj. kr. för investeringar i värmeproduktionsanläggningar. Såsom vi framhållit i motion 1984/85:559 bör det vara möjligt att avyttra vissa av vattenkraftstillgångar redan nu under kommande budgetår. Vi är emellertid medvetna om att såväl prissättnings- som driftsansvarsfrågor kan ta att lösa varför vi inte anser det vara motiverat att göra en bedömning av hur stor omfattning en sådan utförsäljning kan få under kommande budgetår. Vi ifrågasätter i motion 1984/85:2876 den nuvarande energiforskningens omfattning och inriktning. Vi anser att energiforskningsprojekt skall bedömas enligt samma grunder som andra tekniska forskningsprojekt och att det av oss föreslagna tekniska forskningsrådet därför skall ha det övergripande ansvaret för huvuddelen av energiforskningen. Som ett första steg på vägen mot detta föreslår vi att 27 milj. kr. överförs till det av oss under huvudtitel föreslagna anslaget till ett tekniskt forskningsråd. Med hänsyn till energiforskningsanslagets storlek anser vi det motiverat att även göra en nettobesparing på 25 milj. kr. Det bör ankomma på regeringen att göra de nödvändiga omdispositionerna av anslaget. bör medlen för energiforskning som fördelas via ytterligare minska. Stöd för oljeersättande åtgärder, m. m. Som vi ett flertal gånger tidigare framhållit måste subventionerna för s. k. oljeersättande åtgärder drastiskt minska. I förra årets budgetbehandling föreslog vi i motion 1983/84:1896 att detta anslag i första hand borde halveras. Vi vidhåller denna uppfattning och föreslår därför att 84,8 milj. kr. anslås under anslag E 17. Detta bör också innebära att de medel som överförs till anslag E 1. under förvaltningskostnader minskas med hälften till . Såsom vi framhållit bör verksamheten under anslag E 2. , utredningar m. m. och information nedbringas till den nivå som regeringen har föreslagit för det direkta anslaget. Därför bör enligt vår mening inga medel överföras från anslag E 17 till anslag E 2. På grund av halveringen av de föreslagna medlen under detta anslag bör medlen som överförs till anslaget E 4. Utbildning och rådgivning m. m. för att spara energi minskas till . Vissa åtgärder för omställning av energisystem Regeringen föreslår att ett nytt anslag inrättas från vilket diverse stödåtgärder skall finansieras. Enligt regeringen är de under detta anslaget upptagna utgifterna av tillfällig karaktär. Vi vill erinra om att det utgått stöd till olika åtgärder för att främja omställning av energitillförsel och energianvändning. Det finns nu anledning att avveckla dessa stödformer. Beträffande stöd för att underlätta framtida elgenerering i mottrycksanläggningar har vi i motion 1984/85:2876 utvecklat våra synpunkter. Något statligt stöd bör icke utgå. Beträffande sammankoppling av existerande fjärrvärmenät, s. k. strategiska sammankopplingar, föreslår vi med hänvisning till vad vi i ovanstående motion anfört att inga statliga bidrag bör utgå. På samma sätt bör inte heller speciella statsbidrag lämnas till investeringar i större eldningsanläggningar för inhemska bränslen. Regeringen föreslår vidare att investeringsbidraget för solfångaranläggningar skall förlängas t. o. m. har emellertid regeringen konstaterat att utvecklingen av solfångartekniken måste ses i ett längre tidsperspektiv. Vi finner det motiverat att forskningsinsatser kan fortsätta på detta område men det är knappast lämpligt att utge några s. k. introduktionsstöd förrän solfångartekniken för våra förhållanden utvecklats mera. Som vi bl. a. framhållit i motion 1984/85:2876 är det inte realistiskt att inleda någon utökning av vindkrafttekniken. I stället bör de existerande anläggningarna fortgående utvärderas och den allmänna forskningen på området vidmakthållas liksom kontakterna med utlandet. Däremot bör inga nya vindkraftverk uppföras. Därav följer också att behovet att från detta anslag delvis finansiera nya vindkraftanläggningar bortfaller. De medel från detta anslag som förs till anslaget E 4. Utbildning och rådgivning för att spara energi bör enligt vår mening halveras i förhållande till regeringens förslag. Regeringen föreslår att 120 milj. kr. av detta anslag reserveras för att vid behov kunna finansiera bränslemiljöfondens, vilken tidigare benämnts kolmiljöfonden, stöd till miljöförbättringar. Såsom vi framhöll i samband med behandlingen av proposition 1983/84:158 om vissa kolfrågor (motion 1983/84:2813) skall bidragen ur kolmiljöfonden nyttjas till att främja utveckling och nyttjande av ny teknik. Såsom framhållits i motion 1984/85:2876 är inte ytterligare anslag den avgörande frågan för hur svensk export på energiområdet kan utvecklas. Inga ytterligare medel bör tillföras Svensk bygg- och energiexport. Vi vill understryka att den detaljstyrning som ägnar sig åt när den öronmärker medel speciellt för bygg- och energiexport knappast främjar svensk export. Vi föreslår att . anslås under detta anslag. Med stöd av ovanstående hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om verksamheten vid statens energiverk, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående utbildning och rådgivning m. m. för att spara energi, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående verksamheten vid statens kärnbränslenämnd, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om verksamheten vid , 5. att under anslaget . : kraftstationer m. m. för /86 anvisar ett reservationsanslag av 2 . 6. att under anslaget E 12. Energiforskning för /86 anvisar ett reservationsanslag av 353 milj. 7. att för /86 under huvudtitel anvisar ytterligare 25 milj. kr. till det i motion 1984/85:2822 föreslagna nyinrättade anslaget för tekniskt vetenskapligt forskningsråd, 8. att beslutar att under anslaget E 17. Stöd för oljeersättande åtgärder m. m. för /86 anvisa ett reservationsanslag av , 9. att beslutar att till vissa åtgärder för omställning av energisystemet för /86 anvisa ett reservationsanslag av 170 milj.kr., 10. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts angående stödåtgärder för omställning av energisystemet. () () () () PER () () . () () () ;= 1.1/ i ' ' : V:S". < r v:: 1 : . . ry ,i h' ir> ! [ - ;^ r ' i .V i. : ' : "! ; V : ,! i>|(U jj ; i;> ;; : I SO M -. "" ' - : - ; v1::' ,!;:) ! ' " > " /i. ;, v. - /i..;! . ; ; '' iv 1 !'' ! : .i- "oi ! - : ' ' ' -. 'i-i ,t. . -r : -!». -t V'l ' , i , '- \f minmb/gotmb 1985 82440