mot · G8022896 · 1985-03-18 00:00:00 — i m. fl. Program för luftföroreningar och försurning (prop. 1984/85:127) I proposition 1984/85:127 lägger regeringen fram ett s. k.åtgärdsprogram mot luftföroreningar och försurning. Vid närmare granskning av programmet visar det sig bestå huvudsakligen av krav på utredningar, utarbetande av delprogram och vidhållande av gällande normer. De konkreta åtgärderna inskränker sig i stort sett till att kalkning av sjöar och vattendrag skall utökas. Detta är dock, som regeringen själv påpekar, endast ett uppehållande försvar. För att vara ett program är det oroväckande tunt. Bristen på konkreta förslag gör att de stolt formulerade målen riskerar att inte kunna uppfyllas. På ett område har en glädjande anpassning till moderat politik skett, nämligen vad gäller bilavgaser. Regeringen anvisar dock ej heller här konkreta åtgärder för att uppnå målsättningen att minska luftföroreningarna. I vår partimotion 1984/85:879 om miljö och energi har vi redan lagt förslag som skulle förbättra miljön, minska utsläppen och minska försurningen. De viktigaste ingredienserna är användandet av energislag som inte bidrar till luftföroreningar och försurning. All förbränning är förorenande i varierande grad. Kärnkraften har i mycket hög grad bidragit till att kunnat minska sina utsläpp av luftföroreningar så kraftigt. De kärnkraftverk som finns bör därför användas så länge det är tekniskt/ekonomiskt motiverat och säkerheten är tillfredsställande. Man kan inte ersätta all förbränning med andra energislag. På den förbränning som oundgängligen behövs måste stränga reningskrav ställas. Nedan kompletterar vi vad som sagts i tidigare nämnda partimotion. Vid förbränning av hushållsavfall förekommer utsläpp till den omgivande miljön av en rad ämnen som kan utgöra miljöhot. I aktionsplan berörs främst utsläppen av klorväte. Dessa kan ge lokala skador på vegetationen. Genom rening kan utsläppen minska . Enligt nedanstående tabell är även utsläppen av tungmetaller och polyaromatiska kolväten betydande vid förbränning av avfall. 1 Specifika utsläpp av olika ämnen vid fastbränsleeldning Kraft värmeverk och hetvattencentraler S, mg S/MJ 240 150/ 100/50 NO,, mg N02/MJ Stoft, mg/MJ 0,06 2/1 Nivå 1: Rening med dagens teknik. Nivå 2: Rening med bästa nu kända teknik. Källa: Ds I 1983:16. har framför allt dioxinutsläppen uppmärksammats och oroat människor. Det är viktigt att miljövårdsproblemen uppmärksammas på detta område. Kan tillfredsställande förbrännings- och reningsmetoder icke åstadkommas bör sophanteringen organiseras utan förbränning. I partimotion 1984/85:879 om miljö och energi har vi redovisat vår syn på luftföroreningarna från motorfordon. Propositionen föreslår införandet av obligatoriska avgasreningskrav fr. o. m. Denna tidpunkt finner vi lämplig med hänsyn till den tidsplan som den borgerliga regeringen i föreslagit. Enligt vår mening bör det vara möjligt att införa skatterabatter på bilar som uppfyller ställda reningskrav. Utan miljövårdsstimulanser i form av skatterabatter kommer enligt vår mening ingen övergång till avgasrenade bilar att ske . Från miljösynpunkt skulle detta vara olyckligt. Det skulle sannolikt också leda till en oacceptabelt kraftig nedgång 1989. Detta kan ge betydande skadeverkningar i ekonomin. Vårt förslag när det gäller skatterabatter är också väl anpassat till den planerade introduktionen av blyfri bensin . För att underlätta introduktionen av blyfri bensin bör en skatterabatt om ca per liter införas för att kompensera merkostnaden för denna bensin. bör i det internationella förhandlingsarbetet föra fram tanken på miljövårdsavgifter på den del av skadliga luftföroreningar som länderna exporterar. Internationell statistik ger oss ett relativt gott underlag att bedöma de luftföroreningar som förs vidare till andra länder. Framför allt gäller detta svavelföroreningarna. Engelska utredningar har angivit skadan av ett ton svavel i luften till . En miljövårdsavgift bör i begynnelseläget sättas relativt lågt bl. a. därför att en viss osäkerhet råder när det gäller hur mycket av en viss luftförorening som verkligen förs till andra länder. Miljövårdsavgifterna skulle tillföras en miljöinvesteringsfond att användas till åtgärder för att minska de gränsöverskridande luftföroreningarna. Genom detta system skulle en viss garanti skapas för att investeringarna utfördes i de områden där den största reningseffekten kunde uppnås. Avgift till miljöinvesteringsfond vid en avgiftsnivå på . (Data från Ambio vol. II, nr 6/83) För att göra detta system med miljövårdsavgifter säkrare måste krav ställas på förbättrad datainsamling i på luftföroreningsområdet. Detta bör framföra i det internationella samarbetet. Regeringen anser att utökad rådgivning och förbättrad markkartering är åtgärder som kommer att bidra till att minska risken för försurning av åkermarken. Detta synsätt, att genom ökad kunskap förbättra miljön, är utmärkt att regeringen nu tillägnat sig. Tyvärr har detta inte varit fallet. I den ändring av miljöskyddslagen som genomdrevs ansåg den att hot om böter eller fängelse var en bättre metod att lösa miljöproblem inom jordbruksdriften. Problemställningen är i bägge fallen densamma. Kunskapen om hur växterna tar upp växtnäringsämnen under olika klimatologiska förhållanden är bristfällig. Vi återupprepar vad vi sagt om att rådgivningen måste göras mer inriktad på det enskilda jordbruksföretaget. Vi delar regeringens bedömning att kalkning inte kan ses som en lösning på försumingsproblemen. Emellertid är det av många skäl nödvändigt att höja pH-värdet i sjöar och vattendrag. a. löses farliga metaller som t. ex. kvicksilver ut i vattnet om pH är för lågt. Inför /84 krävde vi ökade anslag till kalkning av vattendrag. Först året därpå hörsammade regeringen vår önskan. Den forskning som görs inom luftföroreningsområdet är värdefull. Som exempel kan nämnas ambitiöst upplagda undersökning om luftföroreningarnas effekter på skog och skogsmark. Regeringen ger huvudansvaret för forskningen. I vår motion 1984/85:2818 har vi begärt att de s. k. sektorsorganens roll vad gäller forskning skall minskas. Enligt vår mening bör den grundläggande forskningen och kunskapsuppbyggnaden i huvudsak ske vid våra forskningshögskolor. Forskningsresurserna bör därför i första hand kanaliseras via fakultetsanslagen. Regeringen bör i nästkommande budgetproposition föranstalta om sådana förändringar. Med anledning av det ovan anförda hemställs 1. att hos regeringen hemställer om förslag till skatterabatt på blyfri bensin i enlighet med vad som sägs i motionen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om skatterabatter för avgasrenade fordon, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om internationella miljövårdsavgifter, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om forskning. L.ARNE () i (m) () () () () () BO () () () ()