mot · G8023131 · 1985-04-16 00:00:00 — m. fl. Vissa telefrågor (prop. 1984/85:158) är ett av de mest betydelsefulla statliga verken med en omsättning på ca , varav omsätter en dryg miljard och sysselsätter 3 800 personer. Inom bolagssektorn omsätter ca och har ca 2 000 anställda. Fr. o. m. föregående år har erhållit rätt att självt uppta lån för verkets investeringar. driftbudget behandlas som är fallet med affärsverken enbart inom verket och sedan medgivit att finansierar också investeringarna och abonnentutrustningarna via finansbolaget har möjligheterna från statsmakternas sida till styrning av verksamhet kraftigt begränsats. Den våg av liberaliseringsåtgärder som sveper över västvärldens telekommunikationer är delvis rent tekniskt motiverad. De flesta västländer har tidigare haft ett mer eller mindre starkt monopolskydd för sin televerksamhet. Detta skydd blir allt svårare att behålla allteftersom datatekniken - som inte känner några gränser - tränger in på kommunikationsområdet. De generellt användbara elektroniska mikrokretsarna kommer till användning i allt fler sammanhang. Nya tekniska överföringsmetoder träder fram: optiska fibrer, effektivare radiolänkar, kommunikationssatelliter. Uppluckringen av gränser mellan datateknik och teleteknik tvingar fram förändringar också organisatoriskt. Dessutom kan satelliterna komma att förändra situationen kraftigt. Tele-X kommer att skjutas upp 1987, och möjliggöra en rad olika teletjänster, t. ex. digital ljud- och bildöverföring till företag och organisationer i . Detta stärker konkurrensen mellan olika parter på telemarknaden. Digitala kommunikationssystem av olika slag upplöser uppenbarligen skillnaden mellan ljud-, bild- och datatrafik och skapar en marknad med tjänster som omfattar både överföring, bearbetning och lagring av information. med denna omvälvande tekniska utveckling finns över världen en allt tydligare tendens till att principiellt ifrågasätta monopol och till att öppna för nya organisatoriska alternativ. Inte minst uppluckringen av monopol i några stora industriländer, t. ex. , och , har givit upphov till en intensiv forskning och utveckling. 1 1984/85. Även i vårt grannland anser man att en underlåtenhet att agera nu i realiteten skulle innebära att telemonopolet utvidgas, eftersom datasystemen tekniskt glider in i telesystemen och därmed utvidgar marknaderna. har i haft en dominerande position vid leverans av teletjänster, medan datasektorn dominerats av privata leverantörer. Efter en rad offentliga utredningar av dessa balansförhållanden föreslås nu i en stortings melding att: får behålla sin ensamrätt på ett offentligt telenät lokala nät inom företag och bostadsområden släpps fria från monopolet försäljning av teleapparater, även inkl. växlar, öppnas för fri konkurrens typprovning av teleutrustningar läggs utanför som en omfattande monopolavveckling således skett internationellt har det svenska monopol i stort sett bestått oförändrat. Endast på låghastighetsmodem och telexapparater har monopolet hävts. föreslår regeringen en viss uppluckring av monopolet på telefonapparater, men i normalfallet skall till abonnemanget fortfarande höra en basapparat. Vi anser att i princip bör all teleutrustning öppnas för konkurrens. Härigenom kommer konsumenterna snabbare och till lägre kostnad att erbjudas de rader av nya teletjänster som kommer fram i allt snabbare takt. monopol på telefonapparater bör därför slopas helt, dvs. det bör vara den enskilde konsumentens val även vilken basapparat han/hon vill ha. bör också monopolet på abonnentväxlar upphävas. I det sammanhanget måste dock utredas hur underhållsfrågan bör lösas på såväl telefoner som växlar, så att alla delar av landet garanteras en jämbördig service. Därutöver anser vi att monopolet också bör hävas på höghastighetsmodem. Detta är av särskild betydelse både för utveckling av industriella produkter och för våra möjligheter att kunna uppehålla konkurrens i fråga om informationsförmedling. Verk, myndighet och företag fungerar som statligt affärsverk med vidsträckta faktiska monopol, som statlig myndighet med bl. a. provningsuppgifter, men också som öppet konkurrerande affärsföretag. Dessa samtidiga roller innebär självfallet stora inbyggda risker. har i takt med att rollkonflikten skärpts en alltmer växande kritik riktats mot . Framför allt har det gällt misstankar om att utnyttjat sin monopolskyddade verksamhet för att gynna sina konkurrensutsatta verksamheter. har anseende som ett välskött och väl fungerande verk kommit att ifrågasättas. Dess värre har abonnentservicen i flera avseenden blivit sämre. Ledningsnätet uppvisar brister som leder till större risk för felkopplingar och till längre väntetider för att komma fram. Telefonräkningarna har i en del fall visat sig vara opålitliga. Slutsatsen måste bli att funktioner bör renodlas. Den konkurrensutsatta verksamheten bör helt skiljas från . På olika konkurrensutsatta områden bör fristående bolag bildas. Dessa kan i inledningsskedet ägas av staten, men målet bör vara en successiv privatisering. beslöt att skulle överföras till bolagsform . sköts tidpunkten för överförandet upp en första gång. budgetproposition föreslogs ett andra uppskov. föreslår regeringen det tredje uppskovet. Vi ser med oro den handlingsförlamning som uppenbarligen drabbat regeringen, när det gäller . Fullföljs inte riksdagsbeslutet innebär regeringens tvehågsenhet att sysselsättningen hotas för många av de anställda inom . Departementschefen har också själv i propositionen angivit klara skäl för att bör omvandlas till bolag. Dels ger det nya samarbetsavtalet med möjligheter att utnyttja världsomspännande försäljningsorganisation, dels innebär uppluckringen av telefonmonopolet att det blir lättare för att sälja utomlands. För att dessa potentiella fördelar skall kunna utnyttjas fullt ut krävs att har bolagsform. Vi anser därför att tidigare beslut om bolagsbildning bör genomföras . Det nybildade bolaget bör sedan vara ett av dem som frikopplas från . Vårt förslag innebär således att behåller ansvaret för telenätets drift samt för övervakningen av telefonins och dataöverföringens kvalitet på detta nät. Härigenom garanteras samma grundläggande teleservice i landets olika delar. Det är nödvändigt att koncentrerar sina krafter på att upprätthålla ett väl fungerande telefoninät. På detta område är det viktigt att aktuella investeringar kan genomföras. myndighetsfunktioner och det internationella telesamarbetet bör också vara uppgifter för själva telemyndigheten. bör med skärpa lägga fast att denna myndighetsutövning måste utföras opartiskt så att inte vissa bolag (t. ex. statliga) gynnas på andras bekostnad. Provningsverksamheten och typgodkännanden m. m. bör däremot läggas i en annan myndighet än , t. ex. hos statens provningsanstalt. bör möjligheten att anlita olika laboratorier givetvis stå kvar. Emedan gränsen mellan informations-, data- och teleområdena alltmer utsuddats kan man knappast längre definiera sektoransvar för forskning om telekommunikationer. bör bedriva och initiera sådan forskning och utveckling som är nödvändig för att underhålla och vidareutveckla sitt telenät till ett väl fungerande, rikstäckande nät. fristående telebolag bedriver naturligtvis den forskning och utveckling de själva finner ändamålsenlig för sin verksamhet. Slutsatsen av den principiella syn på telefrågorna som vi ovan redovisat blir att en parlamentarisk utredning bör tillsättas med uppgift att utifrån dessa riktlinjer lägga förslag om dels framtida roll, funktion och organisation, dels statens engagemang i övrigt på teleområdet. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att med beaktande av vad som i motionen anförts om underhållsfrågor helt upphäva monopol på telefonapparater, abonnentväxlar och höghastighetsmodem, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om den konkurrensutsatta verksamheten inom , 3. att beslutar att överförs till bolag , 4. att beslutar som sin mening ge regeringen i uppdrag att överföra nuvarande provning och typgodkännande av teleprodukter till annan myndighet, 5. att beslutar begära att regeringen tillsätter en parlamentarisk utredning med uppgift att utifrån de riktlinjer som anges i motionen lägga förslag om dels framtida roll, funktion och organisation, dels statens engagemang i övrigt på teleområdet. () () () () ()