mot · G8021491 · 1985-01-23 00:00:00 — Högskoleutbildning för internationella marknadsförare En stor del av svensk industri hade utvecklat kunskapsområden och sökt sig till marknader som i ett strukturellt perspektiv visade sig svåra att försvara i den internationella konkurrensen. Det är framför allt tre områden som är av intresse när det gäller strukturkrisen inom industrin. För det första var lönekostnadsökningen av sådan storleksordning att den fick direkt genomslag i för höga produktionspriser. För det andra förmådde svensk industri inte utveckla de områden där man tidigare var stark. Detta hänger bl. a samman med kostnadsutvecklingen. För det tredje lyckades svensk industri endast i begränsad utsträckning slå sig in på nya expansiva marknader . Med undantag för bilindustrin och den s. k. vitvaruindustrin finns få exempel inom svensk konsumtionsvaruindustri på företag som lyckats inta en stark internationell position. Områden som husgeråd och fritidsartiklar har trots en expanderande hemmamarknad gått tillbaka. För att finna expansiva marknader - där de svenska företagen hävdar sig väl - får man söka sig utanför den egentliga tillverkningsindustrin. Inom avancerade teknikområden och inom handels- och konsultföretag har det uppkommit många nya företag, vilka ofta utgör kombinationer av konsult-, handels- och industriföretag. Volymmässigt är denna sektor fortfarande inte stor, men tillväxten är mycket stark. Ett positivt inslag i bilden utgör också forsknings- och utvecklingssatsningarna, som ökat . Svensk industri har alltsedan industrialiseringens första årtionden varit starkt exportinriktad. Det gäller såväl skogen, malmen som stålet. av industriell tillväxt - som vi har bakom oss - har beroendet av omvärlden blivit allt starkare. av svensk industriproduktion går på export och har ca 280 000 sysselsatta i producerande dotterbolag i andra länder, motsvarande ca en tredjedel av industrisysselsättningen i , vilket är en internationellt sett mycket hög andel. Genomgången av strukturproblemen för svensk industri under senare delen äv visar att den svenska industrin efter en krisartad period funnit vägar till förnyelse. Viktigt för svensk industri är hur marknadsutvecklingen i omvärlden blir. Många skäl talar för att utvecklingen i blir mer expansiv än i övriga delar av världen. Nuvarande tillväxttakt, skuldbörda, politiska ambitioner, politisk stabilitet, marknadspotential m. m. pekar mot att länderna i Ost- och kommer att vara speciellt expansiva under de närmaste decennierna. Svensk industri har med vissa undantag en påfallande svag marknadsposition i dessa områden. Denna del av världen måste emellertid anses utgöra ett mycket intressant komplement till OECDmarknaden, där svensk industri f. n. avsätter av sin export. Också och kan förväntas få ökat intresse som exportmarknader. För att svensk industri skall kunna hävda sig och konkurrera på den internationella exportmarknaden är det nödvändigt att, förutom att hålla kostnadsutvecklingen nere i , hålla sig med goda marknadsförare. Svensk industri kan uppvisa en rad styrkefaktorer: en högtstående teknisk forskning och en kår av skickliga tekniker och yrkesarbetare, slagkraftiga och internationellt etablerade storföretag och en mångfald av små företag med en grogrund för nya idéer. För att kunna behålla och ytterligare utveckla denna styrkefaktor är det angeläget att en kontinuerlig utbildning av marknadsförare på högskolenivå kommer till stånd. För att möta den alltmer konkurrerande världsmarknaden är det nödvändigt att dessa marknadsförare är skickliga tekniker och yrkesarbetare i kombination med marknadsföring och framför allt kännedom om resp. lands kulturmönster och dess traditioner. Det är viktigt att lära sig nya länders och marknaders språk och kulturtraditioner. Denna kännedom kan fälla avgörande vid viktiga handelsuppgörelser. Av denna anledning bör man i inrätta högskolelinjer för internationella marknadsförare. De som söker en sådan linje bör ha en god teknisk kompetens för att sedan komplettera med specialinriktning på säljsidan med kunskap om vissa marknaders språk och kulturmönster. Inte minst är det viktigt för de många svenska småföretagen. Småföretagen kan spela en betydande roll för att öka exporten. Det är ofta svårt för den enskilde företagaren att satsa på den internationella marknaden. Åtgärder bör därför vidtas i syfte att stärka de mindre och medelstora företagens möjligheter att nå ut på exportmarknaden. En väg kan vara att inrätta länsvisa organisationer - eventuellt i samarbete med utvecklingsfonderna - i form av handelshus med uppgift att vara ett slags grossistcentral för småföretagsprodukter avsedda för export. Genom en sådan organisation skulle resurser kunna skapas i syfte att tillhandahålla småföretagen den expertis som är nödvändig för att kunna verka på exportmarknaden. har en varierande industristruktur. Stora exportföretag inom massa- och papperssektorn och trävaruindustrin finns. Inom stål- och plåtsektorn med i spetsen finns möjligheter att ytterligare expandera. Länet har också ett mycket varierande utbud av mindre och medelstora företag. Av den anledningen borde en högskoleutbildning av internationella marknadsförare kunna förläggas till högskolan i /. Med anledning av det ovan anförda hemställs* att beslutar att hos regeringen begära förslag för att inrätta en högskoleutbildning för internationella marknadsförare vid högskolan i /. () () * Se även motion 1984/85:1492.