ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G8021466 · 1985-01-23 00:00:00 — 1984/85 1466-1476 Motion 1984/85:1466 m. fl. Ett flertal lagar ger de anställda rätt att vara lediga från arbetet med eller utan lön. Som exempel kan nämnas förtroendemannalagen, studieledighetslagen och föräldraledighetslagen. Flera lagar har tillkommit i det goda syftet att skapa bättre fortbildningsoch föreningsvillkor för de anställda. Ett problem med lagarna är att arbetsgivarens skyldigheter ofta är uttryckta med abstrakta formuleringar i lagtexten. Lagarna har därför blivit mycket svårhanterliga för den enskilde arbetsgivaren. Mot bakgrund av denna kritik tillsattes 1980 i en översyn av de olika ledighetslagarna. Bland de frågor som främst skulle granskas var bl. a. varseltidernas längd vid återkomst från studier, begränsning var studieledighetslagens bredd, problem i samband med studier på arbetstid med timstudiestöd. Detta arbete har emellertid inte aktualiserats i . Ytterligare en fråga som skulle behöva utredas gäller ledighet för facklig verksamhet. gäller visserligen att ledigheten inte får vara längre än vad som är skäligt med hänsyn till förhållandena på arbetsplatsen. Men den mer omfattande ledighet som det ibland kan bli fråga om kan slå mycket hårt i ett mindre företag. De frågor som i stället tagits upp berör svenskundervisningslagen och föräldraledighetslagen. Problemen kvarstår med andra ord. De vaga formuleringar som framförs i arbetsmarknadsutskottets betänkande 1984/85:2 tyder inte på att de ovan redovisade frågorna av utskottsmajoriteten bedöms ha någon högre dignitet. Därför är det av vikt att det arbete som påbörjades får fortsätta så att förslag till förändringar för att anpassa lagarna så att de också tar hänsyn till de mindre företagens situation kan framläggas under innevarande år. Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående behovet av en översyn av ledighetslagarna. () () () () () 1 1984/85.
mot · G8021467 · 1985-01-24 00:00:00 — och av regionalpolitiska ärenden Länsstyrelser och utvecklingsfonder ansvarar för de regionalpolitiska insatserna i länen. Behov av åtgärder kartläggs genom den återkommande länsplaneringen. De statliga medel som anslår handhas av de två i länsorganen. Dessa båda parter representerar stor sakkunskap på området. En nackdel är att de har sina verksamheter knutna till residensstäderna och att de ofta är långt avstånd till de regioner där stödet skall användas. Svårigheterna att kontinuerligt följa utvecklingen i avlägsna regioner är uppenbara. De lokala kontakterna försenas och försvåras därigenom. En decentralisering av arbetet ut över länen skulle skapa helt nya förutsättningar till gagn för kommuner, företag och det regionalpolitiska arbetet i stort. Det skulle således vara önskvärt att länsstyrelse och utvecklingsfond etablerade regionkontor ute i länen. För det län vi representerar skulle , genom utflyttning av några handläggare, vara en lämplig ort för etablering av ett sådant regionkontor. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen anhåller om utredning angående etablering av regionkontor för handläggning av regionalpolitiska ärenden. () ()
mot · G8021468 · 1985-01-24 00:00:00 — m. fl. Samordning av tjänstepension och arbetslöshetsförsäkring utgår ingen arbetslöshetsersättning för den som har tjänstepension med tjänstetidsfaktor som uppgår till 0,8 eller mer. Pensionen för statliga och vissa andra tjänstemän regleras i huvudsak genom ett pensionsavtal. Pension utgår i form av ålders-, förtids- och sjukpension. Anställda som omfattas av det statliga pensionsavtalet har i många fall lägre pensionsålder än och är som regel tvingade att avgå vid pensionsålderns inträffande. Pensionen är av pensionslönen (lönegradens högsta tjänstetidsklass). För hel pension fordras i de flesta fall 30 tjänsteår. Pensionens storlek påverkas bl. a. av tjänstetidsfaktorn som bestäms av antalet tillgodoräkningsbara tjänsteår och det antal tjänsteår som krävs för hel pension. Exempel på hur nuvarande bestämmelser slår: A, B, C slutar med statlig pension A har 40 tjänsteår tjänstetidsfaktor 1,0 B har 24 0,8 C har 23 0,766 Kommentar: A och B kan ej få förtidspension på arbetsmarknadsmässiga skäl då de ej är utförsäkrade ur arbetslöshetskassan. Ovanstående exempel visar att nu gällande regler ger vid handen att en översyn bör ske. Med stöd av vad som här anförts hemställs att ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en översyn av 21 § i arbetslöshetsförsäkringen. 1* 1984/85. 3 sami Nr 14661476 () ()
mot · G8021470 · 1985-01-23 00:00:00 — m. fl. Sysselsättningen vid bruksorterna i södra har behandlat den statliga medverkan till en ny ägarstruktur för den rostfria specialstålsindustrin. I överenskommelsen ingår ett åtagande av berörda bolag att satsa 100 milj. kr. Avsikten med bolaget är att skapa nya sysselsättningar i de områden som kommer att drabbas av omstruktureringar. Omstruktureringen kommer att innebära omflyttningar av verksamheter och ett flertal friställda . Möjligheten att få jobb inom närliggande branscher är liten. Det behövs därför stora utbildnings- och omskolningsinsatser för att vidga kompetensen hos de friställda och därmed öka möjligheten att få nya jobb. Det är viktigt att dessa insatser planeras i nära samarbete med för att samordna utbildning och nya verksamheter. Enligt uppgift kommer industridepartementet att specialstudera Bruksinvest AB:s hittillsvarande arbete. Det är angeläget för bruksorterna i södra att arbetet med nylokalisering och utbildning snabbt kommer i gång. Ytterligare insatser för att stärka arbetsmarknaden kan därför vara nödvändiga. att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ytterligare insatser för att behålla sysselsättningen i bruksorterna i södra . () () BO () () ()
mot · G8021471 · 1985-01-23 00:00:00 — östrand m. fl. i har /85 tilldelats 27 milj. kr. för Regionala utvecklingsinsatser m. m. disponerar sammanlagt 28,2 miljoner /85. Medlen används dels för lokaliserings- och investeringsbidrag till industriföretag (13,5 miljoner), dels till bidrag inom ramen för glesbygdsstöd (10,5 miljoner), dels till projekt- och initiativverksamhet (ca 4,2 miljoner). Medlen är mycket värdefulla i det regionalpolitiska arbetet. Genom att de finns på länsplanet kan beslut tas snabbt i relativt enkla och obyråkratiska former. Efterfrågan är därför stor både från industriföretagen och de olika former av glesbygdsverksamheter som kan få glesbygdsstöd. Länsorgan, kommuner och företag har också visat mycket stort intresse för de s. k. projektmedlen. För samhället finns också påtagliga fördelar med att decentralisera stödmedlen. Handläggningen av stödärendena går väsentligt snabbare och effektivare. tvingas också hushålla med medlen så att de räcker till så många projekt som möjligt. Så har också skett vilket framgår av följande tabell. Bidragsmedlens fördelning i /84 Lokaliserings- och investeringsbidrag 28 Siffrorna visar att det med relativt små statliga medel har varit möjligt att få fram betydande investeringar och många arbetstillfällen till låg kostnad. Som jämförelse kan nämnas att det maximala stödet per arbetstillfälle i stödområde C enligt författningen ligger på . har lyckats få arbetstillfällen för . Speciellt på lokaliseringssidan har genom att medvetet hushålla med befintliga medel lyckats få ned bidragsbeloppet per jobb. I de ärenden där själv har tagit beslut ligger bidragskostnaden per jobb på . Det är en mycket låg siffra. I de ärenden där rege ringen eller SIND har tagit beslut för är siffran . Genomsnittet för hela riket är . I övriga Norrlandslän är ett bidrag per jobb på ca . Anspråken på medel är emellertid stora. Det framgår av följande tabell. Beslut fram till nu Dessutom finns ett antal ärenden på väg som mer än väl täcker det återstående beloppet på 3,4 milj. kr. I praktiken är således de medel som har för hela perioden fram till intecknade redan nu trots att halva tidsperioden återstår. Situationen var ungefär densamma föregående år. Även vid en jämförelse med andra län med samma typ av problem är tilldelning låg. 27 milj. kr. Jämförbara län som , och har således en väsentligt större tilldelning än . Av detta framgår att i bör få en väsentligt större tilldelning av medel för regionala utvecklingsinsatser. Med det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om större tilldelning av medel för regionala utvecklingsinsatser i . () () () () AXEL () ()
mot · G8021472 · 1985-01-23 00:00:00 — Bättre uppvärmningssystem för småhus I bostadsverkets blankett som används vid ansökan om bostadslån för småhus som sökanden skall bebo, skall man redovisa vilka värmeproducerande anläggningar man planerar för sitt hus. Blanketten räknar upp ett antal möjligheter och anger hur stort låneunderlaget är för vart och ett. De system som nämns i blanketten ger gärna intryck av att vara de av samhället erkända lösningarna och får därmed gratisreklam. Jag saknar åtskilliga lösningar på uppvärmningsfrågan i blanketten som t. ex. system med extra kraftig isolering, styrt luftintag, värmeväxlare och god ventilation i kombination med bränslekamin för de kallaste dagarna eller systemet med värmegrund som fungerat ekonomiskt och hälsosamt hos familjen i . Direktverkande elvärme nämns inte direkt, men man får låna på varmvattenberedare vid direkt elvärme och utrustning för periodisk temperatursänkning vid direktverkande elvärme. Ingenstans i blanketten framgår det att det krävs särskilda energihushållningsåtgärder för att direktverkande elvärme skall vara tillåten, vilket beslutat. 1 praktiken kan det statliga verkets blankett försvåra en snabb introduktion av ekologiskt och ekonomiskt kloka värmesystem. Direktiven till bostadsverket bör utformas tydligare så att bostadsuppvärmningen anpassas till ett energisystem byggt på hushållning och inhemska förnybara energikällor i enlighet med beslut. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om introduktionen av bättre uppvärmningssystem. Redovisning av vänueproducerande anläggning Varmvattenberedare vid direkt elvärme för faslbränsleeldning m m Utrustning för fiiseldning eller oljeeldning Fjärrvärme, naturgas Totalkostnad dividerad med ok* och lik* = Värmepump, energisparfaklor f = Värmeackumulalor vid faslbränsleeldning (min 1000 I) Värmeackumulalor vid vattenburen elvärme (min 2500 I) Utrustning för periodisk temperatursänkning vid direkt elvärme Summa rad 301 -312 Värmedistribulion för valten* eller luflburet system ISOLERINGSTIILÄGG (se anvisningar på bilaga till ansökan) översta bjälklag (0,20- -k-värde )X Yttervägg (0,30k-värde )X Golvbjälklag F X(0,30k-värde )X st X 5000 = st X 8000 = st X 17000 = st X 21500 = st X 8000 = m*X1600 Högst /lgh = (f -1,2)X 19500 = st X 9000 = st X 5000 = st X 8000 = ' Igh X 2000 s Högst 40000 Igh X 3900 = 500 X m* = 500 X m* = Takpannor eller plåt på yttertak över BRA p Fasadsten, betongelement med specialputs, ädelputs på yttervägg vid BRA b m* X m X 50 = 250 = Summa 313-320 (förs in på sid 2, rad 217) Blankett Ansökan om bostadslån
mot · G8021473 · 1985-01-23 00:00:00 — Av årets budgetproposition framgår att kronofogdemyndigheterna skall vidkännas en besparing om totalt 10,4 milj. kr. Regeringen har sedan för avsikt att återföra 5 milj. kr. av dessa inbesparade medel. Dessa medel skall fördelas av . Genom ett sådant förfaringssätt har länsstyrelserna fråntagits möjligheten att få fördela de medel som eventuellt blir återförda. fördelade ca 6 milj. kr. under innevarande budgetår. Endast 31 av totalt 81 kronofogdedistrikt fick då del av dessa medel. Genom fördelning kommer endast de större distrikten att få ekonomisk förstärkning. Vi anser att länsstyrelserna även fortsättningsvis skall få fördela anslagen till sina egna kronofogdedistrikt. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att beslutar att endast nettoeffekten 5,4 milj. kr. skall inbesparas i kronofogdemyndigheternas anslag, 2. att beslutar att länsstyrelserna skall fördela anslagen till sina egna kronofogdedistrikt. () ()
mot · G8021474 · 1985-01-24 00:00:00 — och av allmänna samlingslokaler Statsbidrag för handikappbetingade åtgärder i allmänna samlingslokaler utgår av kostnaderna . Företas åtgärderna i samband med en standardhöjande upprustning utgår dessutom upprustningsbidrag av de kostnader som eventuellt överstiger detta belopp. Avsikten med stödet är att göra det möjligt för handikappade personer att delta i föreningslivet och de kulturella aktiviteter som förekommer i dessa lokaler. En betydande och viktig del av föreningslivets verksamhet bedrivs emellertid numera på de egna kursgårdarna. Framför allt gäller det utbildning av ledare och funktionärer av olika slag. spelar också dessa kursgårdar en betydelsefull roll för kulturlivet i den bygd de ligger i. Det är därför angeläget att ingen utestängs från möjligheten att delta i denna verksamhet. Bestämmelserna om statligt stöd för handikappanpassning i allmänna samlingslokaler bör sålunda utvidgas till att även gälla de föreningsägda kursgårdarna. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att bestämmelserna om stöd för handikappanpassning i allmänna samlingslokaler skall utvidgas att gälla även föreningsägda kursgårdar. () ()
mot · G8021475 · 1985-01-23 00:00:00 — och vid kemikalie- och gasolyckor Stora mängder farliga kemikalier brukas och transporteras i vårt land. Transporterna sker per järnväg, bil och båt. Kemikalierna lagras vid industrier, omlastningsterminaler och hamnar. Industrier som brukar kemikalierna finns i närheten av eller t. o. m. mitt i stora bostadsområden. Om exempelvis en olycka med en klorgasvagn skulle ske på i , så skulle innevånarna i det intilliggande villaområdet ha på sig att ta skydd om vinden blåser i den riktningen. Hanteringen är omgärdad med mycket stränga säkerhetsföreskrifter, men trots dessa kan olyckor hända, något som vi upplevt i . Lyckligtvis har vi hitintills förskonats från katastrofer av den storleksordning som förekommit i andra länder, men erfarenheterna från och andra tillfällen visar på brister som måste rättas till. Säkerhetsdiskussionen utgår från förhållandet vid fasta hanteringsställen som industrier, raffinaderier och hamnar. Tyvärr bortser man ofta från det faktum att en olycka under transport kan hända var som helst i landet. Vid en sådan olycka kan det vara svårt att snabbt få utbildad saneringspersonal till platsen varför allmänhetens kunskap om hur man kan skydda sig blir utomordentligt viktig. Något enhetligt tydligt larmsystem och klara riktlinjer om information till allmänheten finns inte utvecklat. Vid svåra situationer är det en fråga om minuter om man skall kunna undvika svåra personskador och dödsfall. En larmsignal som exempelvis kunde betyda rusa inomhus, stäng dörrar och fönster, slå på lokalradion för information skulle förmodligen kunna spara människoliv. Larmsignalen måste dessutom låta lika och betyda samma var i landet man än befinner sig. Händelserna i visar också att det måste finnas klara riktlinjer för kontakterna med lokalradion och dess personal måste utbildas i hur man skall uppträda för att inte skapa panik som man väntar på vidare information. Informationen till allmänheten om hur man uppträder i samband med gas- och kemikalieolyckor måste också förbättras. Enligt massmedia åkte människor i in i avspärrat område via bakgator. Vid en gasolycka på i omkom två personer då de inne i gasområdet startade en bil med explosion som följd. Grundinformation via TV och vidareutbildning om lokala förhållanden i lokalradion skulle nå större delen av folket. Händelserna i har visat på brister i nuvarande system. Redan har beslutats att samordning och uppföljning av katastrofberedskapen skall läggas centralt för att effektiviseras. För att regler för informationen till allmänheten lika snabbt skall kunna tas fram bör dessa beredas av en särskild arbetsgrupp. att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om larmsignaler och information till allmänheten i samband med kemikalie- och gasolyckor.
mot · G8021478 · 1985-01-24 00:00:00 — Motion 1984/85:1478 Ökad möjlighet för handikappad att utnyttja friluftsområde m. m. Erfarenhetsmässigt vet vi att motions-, idrotts- och rekreationsaktiviteter betyder oerhört mycket för många människor. Då det gäller handikappades möjligheter till detta så vet vi att det finns en mängd hinder som gör det svårt att utnyttja samhällets rekreationsutbud. Ett av hindren är att anläggningarna inte är användbara och tillgängliga. Som det nu är, så beror handikappades möjligheter till rekreation på omvärldens intresse för att vidta åtgärder för att göra detta möjligt. Ett huvudmål för samhällets turist- och rekreationspolitik är att samhällets insatser för rekreation och turism skall ha en sådan inriktning att det blir möjligt för alla att utnyttja rekreationsområden och turistanläggningar. I turist- och rekreationspolitiska utredningen konstateras att handikappade sällan besöker allmänna friluftsanläggningar beroende på att anläggningarna kan vara svåra att nå eller svåra att använda. Trots detta ledde utredningens betänkande inte till några konkreta förslag för att förbättra situationen. I byggnadsstadgans 42 § finns bestämmelser som ställer krav på handikappanpassning av byggnader. Friluftsområden omfattas också av dessa bestämmelser. Detta innebär att det vid nybyggnation ställs krav på användbarhet och tillgänglighet samt att de befintliga anläggningarna måste göras användbara och tillgängliga i samband med ombyggnad. Den yttre friluftsmiljön omfattas dock inte av dessa bestämmelser. Enligt utredningen i ett utvecklingsperspektiv (forskningsgruppen för idrottspedagogik vid GIH och domineras befolkningens motions- och friluftsvanor av verksamhet i utemiljö, oorganiserat. Bland de vanligaste aktiviteterna hör promenader, cykling, simning och jogging. har gjort en undersökning kring synskadades motions- och idrottsvanor som visar på samma resultat. De vanligaste aktiviteterna bland synskadade är promenad, jogging, tandemcykel, simning. Med tanke på att motions- och rekreationsintresset domineras av verksamhet i utemiljö är tillgängligheten av den yttre friluftsmiljön oerhört viktig för handikappade. Först då yttre anläggningar och anordningar - skidspår, joggingslingor, promenadvägar, bryggor, badstränder m. m. - omfattas av bestämmelser om användbarhet och tillgänglighet finns det möjlighet för alla att ta del av samhällets rekreationsutbud. 1* 1984/85.3 sami. Mot denna bakgrund av vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att yttre arrangemang inom ett friluftsområde skall göras tillgängliga och användbara för handikappade.
mot · G8021479 · 1985-01-23 00:00:00 — Motion 1984/85:1479 Vissa villkor vid ombyggnad av äldre flerbostadshus Inom ramen för gällande ROT-program är åtgärder för ökad tillgänglighet en viktig del. De avser i första hand installation av hissar. Detta medför ökade kostnader för fastighetsägaren, vilka dock dämpas av nuvarande bidragsgivning från stat och kommun. Fastighetsägaren bedömer oftast kostnaderna så stora att ekonomin inte kan . Det förekommer därför att försök görs att kringgå kravet på hissinstallation. Byggnadsnämnderna och de kommunala förmedlingsorganen hamnar i svåra avvägningsfrågor och dispens kanske lämnas därför att kostnaderna är höga. Gränserna för vad som ur byggnadslovssynpunkt är en större eller mindre ombyggnad synes inte vara definierade. Det skapar ibland svårigheter, särskilt i mindre kommuner, som dessutom genom sin bebyggelsestruktur har ett flerfamiljshusbestånd som oftast består av maximalt trevåningshus. De kommunerna har alltså ett större behov av hisstillgängliga lägenheter än de större kommunerna med sin oftast högre bebyggelse. I den lilla kommunen kan kanske endast någon procent av lägenheterna vara tillgängliga medan de större kommunerna har lättare att anvisa lägenheter med god tillgänglighet. Ur bostadslånesynpunkt skall bostadslån kunna medges förutsatt att vissa ombyggnadsmoment ingår. Byte av vatten- och avloppsstammar är ett sådant ombyggnadsmoment. Lån skall också kunna ges till följdarbeten till låneberättigat moment. I princip berörs alla utrymmen i en fastighet av byte av vatten- och avloppsstammar, varför kostnaderna kan bli höga. Kök och badrum får ny utrustning och lägenheterna målas. Slutresultatet av att det låneberättigade momentet byte av vatten- och avloppsstammar utförs kan bli ett hus i ombyggt skick, bostadslånebelånat och hyresanpassat, dock helt utan ökad tillgänglighet, men med ökad livslängd på kanske 30 till . Oklarhet torde råda hur strängt bostadsfinansieringsförordningen kan tillämpas och om bostadslån kan vägras. Ombyggnadskostnaden skall vara godtagbar med hänsyn till husets tekniska och funktionella kvalitet efter åtgärderna. Med väsentlig förbättring avses bostadens tillgänglighet, funktion, säkerhet och hygien. Det tidigare anförda arbetsmomentet byte av vatten- och avloppsstammar kan kanske inte anses utgöra någon förbättring av den tekniska och funktionella kvaliteten. Det gemensamma intresset för alla parter på bostadsmarknaden bör vara att skapa bra och attraktiva bostäder, med beaktande av att de räntesubven tionerade bostadslånen används så effektivt som möjligt för att bl. a. uppfylla målsättningen om tillgänglighet. Osäkerhet förefaller råda beträffande dispenser och långivning. Det är givetvis angeläget att byggnadsnämnder och förmedlingsorgan har visst tolkningsutrymme för tekniska och ekonomiska lösningar. För att bättre uppfylla målet om ökad tillgänglighet bör möjligheter att kringgå tillgänglighetskravet begränsas. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om tillgänglighetskrav, bostadslångivning och dispenser vid ombyggnad av äldre flerbostadshus.
mot · G8021480 · 1985-01-23 00:00:00 — Räntelånen tillkom för att motverka en stigande räntenivås genomslag på hyresmarknaden. Systemet är så konstruerat att räntelånet motsvarar en lika stor uppskjuten amortering av bostadslånet. På detta sätt löser staten sin uppgift att betala mellanskillnaden mellan en garanterad låg ränta och marknadsräntan. I systemet ligger att två värden kopplas samman som skattetekniskt behandlas helt olika: en avdragsgill ränteutgift med en efter skatt betalad, ej avdragsgill amortering. Konsekvenserna härav kan för en fastighets ekonomi få ytterst svårartade verkningar. Den garanterade räntan var , , och . Upptrappningen utgör vilket för många fastigheter innebär att amortering av räntelånet skall ske. Exempel kan anföras hur denna amortering kan påverka en fastighets ekonomi. I ett konkret fall uppgick amorteringen på enbart räntelånet till . Dessa betalas från inkomst efter skatt dvs. efter ett skatteuttag på . Det krävs således en inkomst på , ca en tredjedel av fastighetens totala inkomst, för att klara detta enda låns amortering. Räntelånet kommer med denna höga amorteringstakt att vara slutbetalat , vilket är en omöjlighet även om all reparations- och underhållsverksamhet upphör. Bestämmelsen för återbetalning av räntelån måste ändras och en amorteringsplan upprättas som låntagaren har möjlighet att uppfylla. Genom att räntelånet motsvarar en uppskjuten amortering på bostadslånet bör rent logiskt samma amorteringsvillkor gälla för räntelånet som för bostadslånet. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att vid amortering av räntelån skall samma återbetalningstakt tillämpas som gäller för bostadslån.