mot · G8022411 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:2411 Per Stenmarck m. fl. Kontakterna över står inte på något sätt i proportion till det underlag som befolkning och näringsliv i regionen utgör. Någon nämnvärd förändring har inte heller skett sedan Öresundsdelegationen konstaterade detta faktum i ett betänkande 1978. Detta är utomordentligt beklagligt eftersom alla tycks vara medvetna om den potential som utgör. I har funnits en utomordenligt kritisk attityd till . Flera olika skäl ligger förmodligen bakom detta; ett flertal stora svenska devalveringar har ur dansk synvinkel stört handelsförbindelserna. Svenska restriktioner som en följd av mul- och klövsjukan i . En allmänt negativ dansk inställning till svenskars spritmissbruk i . Kalabaliken på Hesselö. Allt har haft en störande inverkan på Öresundssamarbetet. Förmodligen är det väl ändå så att tiden läker alla sår. Mycket tyder på att det finns en allmän önskan om klart förbättrade relationer. Elva s. k. gränsregioner i studeras speciellt av det nordiska ministerrådet. Ett av dessa områden är just . Den främsta avsikten med arbetet är att åstadkomma ett regionalpolitisk! samarbete över gränserna. För ministerrådets del leds arbetet av den för Regionalpolitik (NÄRP). Var och en av de elva gränsregionerna har upprättat styrgrupper. Samarbetet över mellan och är på det kommunala planet formaliserat genom sammanslutningen . Dålig kunskap och förutfattade meningar är förmodligen fortfarande det främsta skälet till bristande kontakter över . Målsättningen för NÄRP:s Öresundsprojekt är att visa på möjligheterna till en utbyggnad av det nordiska samarbetet i regionen. finns ett informationsorgan etablerat, Öresundskontakt, som söker öka kunskapen och intresset för den andra sidan Sundet. Öresundskontakt har publicerat ett antal skrifter. Kontakterna på olika plan runt måste fördjupas som en del av ett ökat nordiskt samarbete. utvecklas successivt till att bli en hemmamarknad för samtliga nordiska länder. Detta stärker förutsättningarna för en framgångsrik konkurrens med utomnordiska produkter. är mest tätbefolkade område med över tre miljoner invånare. Av dessa bor 92°7o inom stadsliknade områden. Förutsättningarna för ett aktivt nordiskt samarbete är därmed allra störst här. Ytterligare två förutsättningar för fördjupade Öresundskontakter är de 1984/85: 2411 relativt sett små språkproblemen och en tämligen likartad förvärvsstruktur. Att det finns problem inom området framgår av att var av alla arbetslösa i bosatta här. Detta trots att bara har av befolkning. Många gemensamma svensk-danska satsningar kan göras i . Det gäller inte bara på kommunikationsområdet utan också för utvidgade näringslivskontakter, gemensamma industrisatsningar, utökat forskningssamarbete mellan universiteten och förbättrat kulturutbyte. De näringspolitiska satsningarna inom regionen bör inte främst vara resultatet av direkta statliga insatser. En traditionellt aktiv näringspolitik skulle förmodligen enbart få negativa konsekvenser. I stället bör insatserna inriktas på att skapa goda förutsättningar för samarbete. För del skulle detta kunna innebära en positiv breddning för den stora hemmamarknadsindustrin och förbättrade möjligheter att också omfatta stora delar av . Otvivelaktigt kan man inte komma ifrån att om det lilla vattendraget inte hade funnits så hade mycket varit annorlunda. Troligen hade då målsättningen för det gränsregionala samarbetet att göra det möjligt för folk att handla, som om gränserna inte existerade varit uppfyllt. När det nu inte finns land mellan och ett faktum som vi inte kan göra någonting åt är det desto viktigare att se till att avstånden blir så små som möjligt. Det förtjänar därför att understrykas att det är av utomordentligt vital betydelse att regeringen, som utlovat, lägger fram ett förslag om en långsiktig lösning av Öresundsförbindelserna . (Detta utvecklas närmare i motion 55). Det finns en rad andra områden där Öresundssamarbetet borde kunna förbättras med konkreta, handfasta, åtgärder. Några exmpel på detta är: Kampen mot föreningarna kommer för framtiden att kräva samarbete över alla gränser. I har konfrontationer redan funnits. Synpunkterna och anklagelserna har varit tämligen många. Ett aktivt sätt att lösa problemen borde rimligtvis vara ett svensktdanskt samarbetsorgan i . Universiteten i och tillhör båda största, med stora forskningsresurser till sitt förfogande. Samarbete förekommer givetvis, men inte alls så utpräglat som det borde kunna vara. Olika nationer skapar här andra gränser än som borde vara nödvändigt. Näringsfriheten borde på ett bättre sätt kunna utvecklas gemensamt mellan företag i och på . Möjligheterna att utveckla hela till en gemensam hemmamarknad borde utnyttjas bättre. Detta kan ske genom att initiativ tas av representanter i . Därmed skulle ett nödvändigt utredningsarbete kunna sättas i gång, med målsättning att etablera en gemensam nordisk aktiemarknad . (Detta resonemang utvecklas närmare i motion 118.) 1984/85: 2411 Flygplatserna , på den svenska sidan, och , pä den danska, bör på bättre sätt utnyttjas som en flygplatsEnligt planerna skall byggas ut kraftigt under de närmaste decennierna. medger en klar ökning av sin verksamhet, och borde kunna utnyttjas bättre, om det fanns ett effektivt kommunikationssamarbete över gränserna. Det är också viktigt att upprätthålla flygförbindelsen mellan de båda flygplatserna. Om SAS inte längre anser sig kunna ta ansvaret för detta, bör något annat flygbolag få tillfälle att trafikera sträckan. (Detta utvecklas närmare i motion 107.) Det finns givetvis många andra områden där Öresundssamarbetet borde kunna förbättras med tämligen enkla medel. Turismen är ett gemensamt intresse. Fritidssatsningar bör kunna göras gemensamt. Alla parter skulle tjäna på ett förbättrat samarbete i , ingen skulle förlora på det. Med stöd av det som ovan framhållits hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts som behovet av åtgärder för förbättrade Öresundskontakter. PER STENMARCK (m) () BO ()