ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G8022427 · 1985-01-25 00:00:00 — Svensk säkerhetspolitik syftar till att hålla utanför eventuella konflikter, avspärrningar etc. Ur säkerhetssynpunkt är det viktigt att vidmakthålla en stark marin styrka just på för att markera vår vilja att upprätthålla en fri passage mot kontinenten. Västkustområdet utgör en viktig del av Östersjöutloppen. Östersjöutloppen har alltid haft ett strategiskt intresse för stormaktsblocken. kan mot den bakgrunden antas bli en tidig krigsskådeplats. Behov av att behärska Östersjöutloppen kan medföra att överraskande anfall kan sättas in mot . Det är därför allvarligt att det militära försvaret i denna del av får vidkännas en uttunning av försvarsberedskapen både vad avser enheter och förband. har ett utsatt läge i händelse av ofred. Den kusten är sårbar med viktiga industrier och skyddsområden att bevaka. I , rikets andra stad, har vi vår största och viktigaste importhamn. Den måste hållas öppen. Mot den bakgrunden är det allvarligt att allt färre sjöstridskrafter är fredsbaserade på . I stället borde övningsverksamheten öka i detta område, liksom möjligheterna att mobilisera sjöstridskrafter. Resurser vad gäller marinens fredsorganisation bör ses över och byggas ut vid behov. Det är mot den bakgrunden betydelsefullt att ha tillgång till såväl hamnsom verkstadsresurser. Nya Varvet skall enligt beslut avvecklas 1986. Det måste vara möjligt att finna former för denna avveckling, så att en ny huvudman kan överta varvet med den kapacitet som där finns så att fartyg och båtar kan baseras och underhållas i . Det är viktigt att så sker för att den insatsberedskapen skall kunna upprätthållas. Västra försvarsberedskap måste förstärkas och prioriteras vid framtida förändringar av fredsorganisationen med hänsyn till vårt utsatta läge. Med stöd av ovanstående hemställs att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om vikten av att stärka försvarsberedskapen på . () ()
mot · G8022429 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:2429 Ersättning från den allmänna försäkringen för psykologbehandling utgår ingen ersättning för behandling hos privatpraktiserande psykolog. De personer som är i behov av psykologisk behandling har att antingen betala höga kostnader hos privatpraktiserande psykologer eller vända sig till den offentliga vården där köerna för denna behandling är mycket långa. Personer med bristande ekonomiska förutsättningar kan därmed tvingas att avstå från nödvändig behandling eller få denna kraftigt fördröjd. Det är ett mycket otillfredsställande förhållande att inte de privatpraktiserande psykologerna omfattas av den allmänna försäkringen. Det är en självklarhet att det inte ytterst skall vara en fråga om pengar om någon skall kunna få nödvändig behandling inom sjukvården. Detta borde inte heller gälla behandling som utförs av psykologer. Med anledning av vad jag ovan anfört hemställer jag att hos regeringen anhåller om en utredning om ersättning från den allmänna försäkringen för psykologisk utredning och behandling meddelad av legitimerad psykolog. minab/gotab 1985 79865
mot · G8022432 · 1985-01-25 00:00:00 — Ett väsentligt uppdrag för den tillsatta sjukpenningkommittén var att föreslå förändringar i sjukpenningförsäkringen i syfte att komma till rätta med den kraftiga underkompensationen som kan uppstå för deltids- och säsongsarbetande. Kommitténs arbete har inte lett till något resultat. F. n. förefaller kostnadsskäl vara det avgörande argumentet mot sådana förändringar i sjukpenningreglerna som vi här aktualiserar. Med all respekt för den invändningen anser vi emellertid att frågan bör prövas på nytt, eventuellt inom ramen för ett försök till en ny större översyn av sjukersättningsfrågorna, där även möjligheterna till kostnadsomfördelning kan inventeras. Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av översyn av sjukpenningförsäkringen. () ()
mot · G8022433 · 1985-01-25 00:00:00 — Att det nuvarande studiemedelssystemet innehåller stora brister är allmänt omvittnat. har också, bl. a. med anledning av en motion från undertecknade, krävt en översyn av systemet. I Ds U 1984:13 presenterades ett antal förslag till förändringar, varav dock flertalet möttes av mycket stark kritik. Frågan är därför föremål för fortsatt utredning. denna översyn pågår måste den dagsaktuella situationen för de studerande förbättras. Det kan ske genom förändringar i bestämmelser och regler såväl inom som utom studiemedelssystemet. 1981 beslöt att räkna studiemedel som inkomst i vissa bidragshänseenden. Detta har lett fram till att t. ex. kommun har beslutat att av de återbetalningspliktiga studiemedlen skall räknas som inkomst vid avgiftsberäkningen för barnomsorgstaxan. Liknande beslut har tagits eller kommer att tas i flera kommuner. I andra sammanhang som t. ex. vid beräkningen av inkomst hos försäkringskassorna räknas studiemedlen inte in i underlaget för olika sociala trygghetssystem. Denna skilda behandling av de återbetalningspliktiga studiemedlen leder till orimliga konsekvenser för de studerande. I Ds U 1984:13 föreslogs en förändring härvidlag. Inte heller på denna punkt föreslår dock regeringen någon åtgärd. Det finns nu anledning att ompröva beslut och vidta åtgärder för att få en behandling av studiemedlen i bidragshänseende och i sjukförsäkringssystemet så att de ekonomiska konsekvenserna för de studerande blir rimliga. Med hänvisning till vad som anförts föreslår vi att beslutar att hos regeringen hemställa om en skyndsam översyn av studiemedlen ur skatte-, bidrags- och socialförsäkringssynpunkt i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · G8022434 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. Finansieringsfrågor på det studiesociala området I motion från vårt håll (motion 1984/85:2291) har vi föreslagit att studiemedelsnivån höjs från av basbeloppet till . Höjningen föreslås träda i kraft . Vi har beräknat kostnaden för höjningen till ca 90 milj. kr. Vi har föreslagit att denna merkostnad finansieras genom omfördelningar inom studiefinansieringsområdet totalt. Studiemedel beviljas studerande . Det är därför rimligt att medel från vuxenutbildningsavgiften också tillförs anslaget E 4 Studiemedel m. m. Detta bör dessutom leda till att anslagsposten E 5 Vuxenstudiestöd får motsvarande mindre tilldelning. Erforderlig besparing på anslaget kan åstadkommas genom att ersättningsnivån i tim- och dagstudiestödet bibehålls på nuvarande nivå, begränsning av uppsökande verksamhet och planering samt minskat antal tim- och dagstudiestöd. Med hänvisning till det anförda hemställs 1.att beslutar att till Studiemedel m.m. för /86 anvisa ett förslagsanslag av 4 , 2. att beslutar att . av de medel som tillfaller statsverket genom vuxenutbildningsavgiften för / 86 används för att finansiera anslaget Studiemedel m.m., 3. att beslutar att till Vuxenstudiestöd m. m. för /86 anvisa ett reservationsanslag av , 4. att beslutar att . av de medel som tillfaller statsverket genom vuxenutbildningsavgiften för / 86 används för att finansiera anslaget Vuxenstudiestöd m. m., 5. att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförs rörande inriktningen av besparingar på anslaget Vuxenstudiestöd m. m. () () () () () () () () ()
mot · G8022435 · 1985-01-25 00:00:00 — Reducering av förtidspension vid återgång till löneanställning Reduceringsreglerna för förtidspension vid återgång till löneanställning bör ses över. Såväl för samhället som för den enskilde måste varje möjlighet till att delta i arbetslivet vara att föredra framför förtidspensionering. uppstår i vissa lägen sådana ekonomiska reduceringseffekter vid övergång från förtidspension till löneanställning att det minskar den handikappades benägenhet att söka sig ut i arbetslivet. Det gäller i första hand dem som varit yrkesverksamma och som efter skada eller sjukdom blivit förtidspensionerade. Vid återgång till halv- eller deltidsarbete blir oftast lönesättningen baserad på lägsta grundlöneavtal. Lönesättningen täcker då inte den pensions- och ersättningsreducering som sker utan att en nettolöneförlust erhålls. Den kan i vissa fall vara ganska betydande. Följande fall kan beskriva detta. Förtidspension + ATP /år Beräknade inkomster vid anställning/halvtid Lön, lönegrupp grundlön tim 31:06 = ca /år /år /år AGS-ersättning/halv ers. Tillkommande kostnad vid arbete, resor med färdtjänst, /dag x /år Inkomstförlust vid återgång till arbete, kr. 73 706 - 61 360 73 706 - 61 360 Inkomstbortfallet kan som åskådliggjorts här bli ganska betydande. Ersättningsregler som får dessa effekter stimulerar självklart inte handikappade till att söka sig ut i arbetslivet. Reglerna bör således ändras så att inte dessa reduceringseffekter uppstår. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att beslutar att hemställa hos regeringen att åtgärder vidtas så att inte nettolöneminskning uppstår vid övergång från pensionering till arbete.
mot · G8022436 · 1985-01-21 00:00:00 — m. fl. Dagens skattesystem innebär att skogsägaren undviker egen verksamhet i skogen vid skogsavverkning eftersom han då riskerar att få betala egenavgifter även på de inkomster, där han inte engagerat sig, exempelvis försäljning av rotposter. Även om leveransvirkesförsäljningen varit en mycket liten del av den totala försäljningen , får skogsägaren betala egenavgifter på hela nettoinkomsten, inräknat den som kommer från rotposterna. Har däremot skogsägaren haft inkomster endast genom försäljning av rotposter behöver han ej betala egenavgift. Egen verksamhet på skogsfastigheter måste enligt vår mening uppmuntras dels för att öka sysselsättningen, dels för att kunna avhjälpa det gallringsbehov som föreligger inom den svenska skogen. Ett system som knyter egenavgiften endast till självverksamheten skulle öka intresset för denna. Reglerna för beräkning av egenavgifter blir än mer komplicerade om skogsfastigheten är samägd. Om en av ägarna klassas som brukare och genom eget arbete erhållit en mindre inkomst drabbas även de övriga, passiva ägarna, av vissa egenavgifter vid försäljning av rotposter. Det nuvarande systemet är byråkratiskt och krångligt och den skogsägare som inte är insatt i hur reglerna fungerar kan komma i en ogynnsam ekonomisk situation, som han inte har någon möjlighet att förutse. På grund av detta är det nödvändigt att beredningen i , som pågått , kommer med förslag till en förenklad lagstiftning där endast den egna arbetsinsatsen skall utgöra underlag för egenavgiften. Mot bakgrund av det anförda hemställs att begär att regeringen kommer med förslag om egenavgiften vid skogsavverkning i enlighet med vad i motionen anförts. () () () ()
mot · G8022437 · 1985-01-25 00:00:00 — och försäkringsformer vid deltidsarbete För personer sorn har sin arbetstid förlagd till onormala tider, t. ex. en period av skiftgång under veckans alla dygn, blir ersättningen vid sjukdom och vård av sjukt barn orättvis, om sjukfallet inträffar då vederbörande ej skulle arbeta enligt arbetsschema. Sjukpenning resp. föräldrapenning utbetalas under första sjukskrivna veckan endast dagar då vederbörande skulle ha arbetat. Situationen är densamma för personer som arbetar s. k. koncentrerad deltid, dvs. arbetstiden är förlagd till exempelvis två eller . Vid sjukdomsfall som infaller under arbetsfri dag görs fullt löneavdrag. Personen i fråga får emellertid ingen sjukersättning, trots att avgiften till sjukförsäkringen baseras på årslönen. Snedheten i det rådande systemet beror på nuvarande metod att beräkna sjukpenninggrundande inkomst. Denna beräknas nämligen på helårsarbetstid och inte på den reellt arbetade tiden, varför dagpenningen i relaterade fall blir för låg. Många människor upplever detta system som orättvist i förhållande till dem som arbetar med normala arbetstider, dvs. Orättvisan drabbar främst kvinnor med små barn. Det är framför allt kvinnor som arbetar deltid, och det är kvinnor med små barn som behöver vara hemma när de är sjuka. Det finns ca 390 000 kvinnor med barn som arbetar deltid. Uppgifter om hur många av dessa som har koncentrerad deltid har inte gått att få fram, men en grov uppskattning ger vid handen att det kan röra sig om ca 150 OOOsmåbarnsmammor. och föräldraförsäkringsutredningen har diskuterat hithörande frågor men inte ansett sig kunna framlägga några förslag i detta hänseende. Det måste emellertid kunna gå att finna en form för att lösa dessa frågor utan alltför stort administrativt krångel. Vi anser att det nu är att något sker. Med stöd av ovanstående hemställs att uttalar att frågan om en rättvis sjuk- resp. föräldrapenning vid s. k. koncentrerad deltid kan komma till en lösning. () ()
mot · G8022438 · 1985-01-25 00:00:00 — och av reglerna för livräntor föreslog i sitt betänkande Pensionsfrågor (SOU 1977:46) att äldre livräntor skulle standardsäkras. Trots att viss reglering eller uppräkning av äldre livräntor skett , så finns det fortfarande personer med skadeståndslivräntor, som inte fått den standardhöjning, som andra i samhället kunnat tillgodoräkna sig. Särskilt gäller detta dem som skadades i samband med militärtjänst under beredskapsåren. Därtill kommer att höjningar av livräntor, således även för dem av senare datum, alltid betalas i efterskott i motsats till vad som sker med lönehöjningar. Härmed blir det ytterligare en ekonomisk eftersläpning, som är mycket negativ för dessa människor. En översyn av livräntorna, för att enligt pensionskommitténs förslag få dem standardsäkrade, bör därför göras. Speciellt intresse bör då ägnas åt dem som skadades i militärtjänst under beredskapsåren. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär en översyn av reglerna för livräntor i enlighet med vad som anförts i motionen. minab/gotab 1985 79869
mot · G8022440 · 1985-01-23 00:00:00 — m. fl. Nordiskt samarbete i fråga om flyktingmottagning Utlänningslagstiftningen i de nordiska länderna har varit föremål för översyn. Samtliga nordiska utlänningslagar har numera i resp. huvudparagraf om flyktingars rätt till asyl infört den definition av begreppet flykting som återfinns i av om flyktingars rättsliga ställning. Av tradition har påtagit sig ett större ansvar för såväl kollektivt överförda flyktingar som s. k. spontanflyktingar även om flyktinginvandringen till ökat markant. Den harmonisering av utlänningslagarna i som skett borde leda till en likartad tillämpning av reglerna, och ett nordiskt samarbete borde kunna innebära en rationalisering av kvotöverföringar och en samordning av beslut om tillfälliga kvoter. Det är också viktigt att såväl spontan- som kvotflyktingar får ett likartat mottagande oavsett till vilket nordiskt land de kommer. Regeringen bör genom sina organ, främst invandrarverket, ta initiativ till ett samarbete med berörda myndigheter i , och i syfte att uppnå en likartad tillämpning av utlänningslagarna i länder och ett samråd beträffande flyktingkvoterna. Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi att beslutar att hos regeringen anhålla om åtgärder för nordiskt samarbete i fråga om flyktingmottagning. () ()
mot · G8022441 · 1985-01-25 00:00:00 — och för 18- och 19-åringar För 18- och 19-åriga studerande i gymnasiet är möjligheterna små att få studiemedel. Utgångspunkten är riktig, nämligen att eleverna inte bör skuldsätta sig under sina gymnasieår. a. senare högskolestudier. prövas därför deras möjligheter att få studiemedel mot föräldrarnas eller makes inkomst. Högsta studiemedel är ca . Endast om särskilda skäl föreligger kan studiemedel utgå utan särskild prövning mot föräldraekonomin och med högsta belopp. Sådana skäl är t. ex. sociala förhållanden i hemmet, som innebär svåra belastningar på familjerelationerna, och om den studerande förvärvsarbetat och haft egen bostad. Reglerna har tyvärr visat sig få icke önskade effekter i några fall. Det rör sig bl. a. om gymnasiestuderande i glesbygd, som inte har möjlighet att bo kvar i hemmet men som vid en strikt tillämpning av reglerna inte kan få studiemedel. Gränserna för extra tillägg, dvs. det schabloniserade tillägg som ersatt det behovsprövade tillägget, är så låga att även många låginkomstfamiljer inte har möjlighet att få det. De som får studiemedel men helt saknar hjälp hemifrån har svårt att klara sig på . Reglerna borde därför ses över, så att tillämpningen kan bli flexiblare. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförs om behovet av en översyn av reglerna för studiemedel för 18- och 19-åringar.
mot · G8022443 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:2443 har ingått socialförsäkringskonventioner med ett antal länder. Dessa reglerar frågan om vilket lands socialförsäkringssystem som skall gälla, när en medborgare från ett land vistas i ett annat land. Villkoren varierar mellan de olika avtalen, men enligt den s. k. modellkonventionen med är huvudregeln den, att en person som vistas utomlands skall tillhöra socialförsäkringen i vistelselandet. gäller att den, som sänds ut från för tjänstgöring utomlands , skall fr. o. m. utresedagen endast omfattas av ATP. Således erlägger arbetsgivaren endast ATP-avgift. Om emellertid har slutit en socialförsäkringskonvention med vistelselandet, gäller i stället konventionens regler. Då omfattas den utsände av det svenska socialförsäkringssystemet, och arbetsgivaren är skyldig att erlägga sociala avgifter i , som varierar mellan . Eftersom den anställde, som ju vistas utanför , inte har möjlighet att utnyttja de svenska förmånerna, är han hänvisad enligt konventionerna att utnyttja vistelselandets sociala system. Det har visat sig, att svenskar inte accepterar detta, och arbetsgivarna tecknar därför i nästan samtliga fall privata försäkringar, som bättre skyddar den anställde och hans familj. Arbetsgivaren får alltså betala två gånger. Det i motionen redovisade förhållandet är uppenbart orimligt, i synnerhet som avtal träffats 1984 mellan SAF och PTK om försäkring vid utlandstjänstgöring. Behovet hos svenskar bosatta utomlands av socialförsäkringskonventioner är således tveksamt. När det gäller turister kan man konstatera, att av de svenska turisterna tecknar speciella reseförsäkringar. Det finns anledning att förmoda, att återstående har reseskydd i sina hemförsäkringar. Få turister torde f. ö. känna till existensen av socialförsäkringskonventioner och deras innehåll. Enligt en utredning kan ingen svensk myndighet ange vare sig värdet av de sociala förmåner, som svenska medborgare åtnjuter i konventionsländerna, eller de svenska kostnaderna för de sociala konventioner som ingått. Detta är mycket anmärkningsvärt. Därför bör nuvarande konventioner omprövas, varvid särskild uppmärksamhet bör ägnas åt exportindustrins förutsättningar och villkor. Vid förhandlingar om socialförsäkringskonventioner bör arbetsmarknadens parter beredas tillfälle att delta med sakkunniga observatörer. kostnaderna för och nyttan av existerande socialförsäkringskonventioner utredas. Med anledning av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om socialförsäkringskonventioner.
mot · G8022445 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:2445 m. fl. Föräldraförsäkringen för föräldrar till handikappat barn Regeringens proposition 1984/85:78 innebär viss förbättring för föräldrar med handikappade barn. Trots föreslagna förbättringar kommer föräldrar med handikappade barn även med det nya förslaget inte få möjlighet att utnyttja den tillfälliga föräldrapenningen vid besök exempelvis vid rehabiliteringskliniker, hjälpmedelscentraler eller omsorgsnämndernas institutioner. Den tillfälliga föräldrapenningen som skall kunna utgå för barn mellan fyra och i samband med föräldrautbildning, besök i skola, förskola eller fritidsverksamhet, täcker ej heller de behov som föräldrar med handikappade barn har. Dessa barns inskolning eller byten av daghem, förskola eller skola kräver föräldramedverkan i högre utsträckning. För en mindre grupp föräldrar med handikappade barn är det vissa år inte tillräckligt för tillfällig föräldrapenning. Andra år behöver de kanske inte utnyttja alla . Att slopa taket för den tillfälliga föräldrapenningen för föräldrar med handikappade barn skulle endast medföra marginella kostnadsökningar. Men för föräldrarna skulle det ha stor betydelse. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att beslutar att de institutionsbesök som föräldrar och barn gör på grund av barnets sjukdom, psykisk utvecklingsstörning eller annat handikapp jämställs med besök i samhällets förebyggande barnhälsovård vid bedömning av rätt till tillfällig föräldrapenning, 2. att beslutar att undantag från den övre gränsen för antal ersättningsdagar med tillfällig föräldrapenning skall medges i de fall barnet på grund av sjukdom, psykisk utvecklingsstörning eller annat handikapp är i behov av särskild tillsyn eller vård, 3. att beslutar att tillfällig föräldrapenning även skall utgå i de fall föräldrarna måste avstå från förvärvsarbete för att inhämta information och färdigheter som behövs för att ge handikappade barn en riktig omvårdnad i hemmet, 4. att beslutar att förälder skall ha rätt att uppbära tillfällig föräldrapenning i samband med att barn inskolas i förskola eller skola då inskolningen kompliceras på grund av sjukdom, psykisk utvecklingsstörning eller annat handikapp. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G8022446 · 1985-01-25 00:00:00 — och av stadgan om enskilda vårdhem Stadgan om enskilda vårdhem m.m., som tillkom 1970, innehåller bestämmelser om tillsyn och kontroll över enskilda sjukhem och vissa andra enskilda vårdinrättningar. Då stadgan infördes var det främst långtidssjukvård och åldringsvård som avsågs med regleringen. Stadgan innehåller även bestämmelser om att patienter som inte lämpligen kan vårdas vid vårdhemmet eller som väsentligen försvårar vården av andra skall kunna förflyttas därifrån. har utfärdat anvisningar till stadgan. I nu gällande anvisningar anges bl. a. att svårt åldersdementa personer inte bör vårdas på enskilt vårdhem. Enligt anvisningarna bör i regel inte heller långvarigt kroppssjuka med stort vårdbehov eller höggradigt rörelsehindrade personer vårdas på sådant hem. Det kan ses både som en rättvisefråga och som en fråga om valfrihet i vården att enskilda vårdhem får ta emot samma patientgrupper som vårdhem inom , om de uppfyller samma krav som man ställer på vårdhem för motsvarande patientkategorier. Enligt vår uppfattning finns det därför skäl att se över stadgan och därmed anvisningarna rörande vilka patienter som får vårdas på enskilt vårdhem. Under föregående år väckte vi en motion om en översyn av stadgan. Då upplystes från att en översyn av anvisningarna pågick. Utskottet utgår från att , om översynen ger anledning till det, även aktualiserar frågan om eventuella ändringar av stadgan. Utskottet anser det därför inte motiverat att nu göra en särskild översyn av stadgan i enlighet med motionärernas förslag. Motion 1983/84:978 avstyrks således. Enligt uppgifter från är översynen av anvisningarna till stadgan om enskilda vårdhem praktiskt taget klar. Av de lämnade uppgifterna framgår dock inte om stadgan kommer att ändras i den riktning vi tidigare framfört. Med hänvisning härtill hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående en översyn av stadgan för enskilda vårdhem. BO () () minab/gotab 1985 79870
mot · G8022449 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. I budgetpropositionen föreslås för /86 ett anslag på . Liksom tidigare anser vi att en minst sagt ansträngd statsbudget ej bör genom särskilda anslag belastas med kostnader för uppgifter som lika väl kan ombesörjas av redan etablerade myndigheter. De uppgifter som barnmiljörådet nu har bör kunna övertas av inom ramen för de resurser som tillförts myndigheten, i den mån uppgifterna inte kan genomföras decentraliserat genom den kommunala försorg. Vi anser att barnmiljörådet skall upphöra från och att bör besluta bevilja endast halva det föreslagna anslaget. Med stöd av vad ovan anförts hemställs att vid behandlingen av proposition 1984/85:100, bil. 7, beslutar att under . för /86 anslå . samt att rådet i och med utgången av innevarande år skall vara avvecklat. (m) ()