ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G8021339 · 1985-01-23 00:00:00 — m. fl. är av stor betydelse för och bygger på ett naturligt sätt vidare på den mångåriga utbildningstraditionen i länet. En ny tid ställer emellertid delvis nya krav och utbildningen bör anpassas till dessa. Inte minst med tanke på att länets unga skall kunna få arbete efter avslutad utbildning är det viktigt att utbildning med delvis annan inriktning än tidigare kan ges vid högskolan. Den föreslagna nya produktionstekniska linjen hälsas därför med tillfredsställelse liksom utbyggnaden av sågverksindustrilinjen. Högskolan har lagt fram förslag om utveckling av utbildningen i teknik vid högskolan. En sådan utbyggnad är en av de viktigaste utbildningsinsatserna, då "ingenjörstätheten i länet är låg. Behoven av ökad högskoleutbildning inom teknik bör även fortsättningsvis beaktas i det utvecklingsarbete, som pågår inom och . Turismen är en viktig näringsgren, som torde ha stora utvecklingsmöjligheter i . Prognoserna tyder på snabbt ökande utvecklingsmöjligheter inom näringen. växer behovet av att en utbildningslinje inom området anordnas vid högskolan i . Frågan om utbildningslinjer inom turismområdet utreds f. n. Det är därvid angeläget att behovet av en sådan linje i beaktas. Lärarutbildningen i har lång tradition och hög kvalitet. Till detta bidrar i hög grad den omfattande samverkan mellan olika lärarutbildningslinjer och med utbildningen inom de andra yrkesutbildningssektorerna vid högskolan i . F. n. pågår arbete med ett omfattande projekt för att pröva samverkan mellan ämneslärar- och mellanstadielärarutbildningarna. En sådan samverkan kommer att ge positiva spridningseffekter till verksamheten i . Den ofta besvärliga övergången för många elever mellan mellan- och högstadierna kan mildras. UHÄ har uttalat att även i fortsättningen bör vara en ort med stabi] lärarutbildning. Detta och ovanstående gör att dimensioneringen bör bibehållas i . Härigenom kan en erforderlig grund erhållas för fortsatt konstruktiv utvecklingsverksamhet. Endast en mindre del av det forsknings- och utvecklingsarbete vid de mindre högskolorna, som föreslog, har förverkligats. prioriterar områdena teknisk kemi, arbetslivsforskning och datapedagogik. Det sistnämnda området är ett ännu föga behandlat men angeläget forskningsområde, som högskolan i arbetar med i samverkan med länsprojekt och data i . Stiftelsen drivs av , handelskammaren m. fl. Rådet sammanför näringsliv och forskande insitutioner vid universitet, högskolor, branschinstitut m.fl. arbetar dessutom med projektinitiering inom bl. a. det kemitekniska området, där projekt inom regionalt intressanta nischer bedrivs. Det är förmånligt att fått del av de medel för kunskapsspridning, som beslutade om förra året. Det vore emellertid viktigt för rådets fortsatta verksamhet, om verksamheten kunde ges fastare former genom ett reguljärt statligt stöd. Med stöd av ovanstående föreslår vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande högskolan i om 1. fortsatt utveckling av den högre tekniska utbildningen, 2. högre utbildning inom turismsektorn, 3. fortsatt stabil lärarutbildning, 4. forsknings- och utvecklingsarbetet. () ()
mot · G8021340 · 1985-01-24 00:00:00 — Ytterligare medel till resurscenter I takt med att fler synskadade elever går i vanliga skolor tillsammans med seende, växer behovet av centrala insatser för stöd åt den synskadade eleven, föräldrar och skolpersonal. I träningen ingår bl. a. syntester, träning i kompensatoriska tekniker, utbildning i den speciella metodik som krävs för utbildning av synskadade elever m. m. Resurscentren har inte bara en viktig uppgift att fylla för elever i skolan. En kanske ännu viktigare uppgift rör stöd åt synskadade barn i förskolan. Att dessa får en riktig träning och stimulans är av central betydelse för deras fortsatta utveckling. Resurscentret vid har successivt byggts upp . Verksamheten är dock inte ännu tillräckligt uppbyggd med tanke på de stora behoven. Mot bakgrund av det statsfinansiella läget föreslår jag ändå i denna motion inga ytterligare resurser till resurscenter, utan nöjer mig med att den tidigare beslutade principen om omfördelning av resurser från skoldel till resurscenter följs även detta år. får ett tillskott med ytterligare två tjänster för sitt resurscenter och jag hälsar med glädje att statsrådet i detta fall föreslår en utbyggnad av resurserna. Denna utbyggnad måste emellertid ses mot bakgrund av de mycket stora behoven: stödet till de flerhandikappade synskadade barnen i förskolan, stödet till synskadade barn i särskolan, produktion av särskilt material. Behovet av stöd av olika slag till barn med flera handikapp är ju också undantagslöst större än för andra barn. Vi har också fått många exempel på de framgångar i barnens utveckling som kan göras med riktiga insatser. Vi bör också mot denna bakgrund ha klart för oss att inte kunnat bygga upp sin resurscenterverksamhet genom att frigöra resurser från skoldelen då den inte har minskat. har kontakt med 300 barn och en kö på anmälda barn på 500. Det är därför angeläget med en ytterligare förstärkning av resurscentret vid . har äskat medel för att kunna hyra ett fritidshus. Syftet med detta var bl. a. att föräldrar som besöker sina barn under veckosluten skall komma bort från skolan och institutionen, vilket har stor betydelse för kontakterna med barnen. Det är därmed också ett sätt att förstärka resurscentret. Mot bakgrund av vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om förstärkning av resurscenter.
mot · G8021341 · 1985-01-24 00:00:00 — Dataundervisning för handikappade skolelever De flesta torde vara överens om nödvändigheten av en god undervisning om och med datorer. En förutsättning för detta är tillgången på lämplig datautrustning och programvara. I bilaga 10 till budgetpropositionen pekar statsrådet på behovet av särskilda statliga insatser för programvaruutvecklingen. Skälet för dessa insatser är bl. a. att tillgången på programvara som uppfyller de pedagogiska kraven inte är tillräckligt god. Vidare anför statsrådet följande: Erfarenheter från andra länder talar vidare klart för att det är svårt att utveckla programvara utan insatser och stöd från samhällets sida. I de länder som hunnit längst när det gäller datorundervisning har en särskild organisation för och särskilda medel satsats på programvaruutveckling. För att komma till rätta med bristerna i vårt land på detta område föreslår statsrådet ett anslag på 6 milj. kr. för utveckling av programvara för dataundervisningen i skolan. Anslaget tillförs budgetposten A 2 Kommittéer m. m. Jag instämmer helt i statsrådets bedömning av statliga insatser för programutveckling för skolan. Statsrådet borde emellertid ha påtalat behovet av särskilda insatser för att anpassa dataundervisningen till de krav som elever med olika funktionshinder kan ställa på den. Sker en utveckling av datoriserade system i skolan utan de nödvändiga anpassningarna, kommer vissa elever att ställas utanför dataundervisningen, med alla de negativa konsekvenser detta för med sig. Ofta kan det bli nödvändigt att ansluta ett särskilt hjälpmedel för att det skall kunna bli en fungerande dialog mellan den handikappade eleven och datorn. En fungerande anslutning är naturligtvis en första förutsättning för att eleven skall kunna använda hjälpmedel. Ofta krävs dock även en anpassning eller påbyggnad av programvaran i datasystemet för att få en smidig och enkel dialog mellan människa och maskin. Programvaran är oftast inte utformad med tanke på att dialogen skall ske via speciella in- och utorgan. En gravt synskadad elev behöver exempelvis en taktil display (anordning för att avläsa bildskärmens information med fingrarna) och/eller syntetiskt tal för att kunna kommunicera med datorn. Självfallet kräver detta en annan dialogprincip än den som gäller för seende. Framtagande av dialogprinciper och umgängesspråk anpassade till elever med olika funktionshinder bör vara en klart uttalad uppgift för den kommitté som får som uppgift att utveckla programvara för dataundervisningen i skolan. Inom ramen för anslaget på 6 milj. kr. för utveckling av programvara för dataundervisningen i skolan bör därför ingå insatser för anpassning och framtagande av programvara för handikappade elever. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om anpassning och framtagande av programvara för handikappade elevers dataundervisning i skolan.
mot · G8021342 · 1985-01-24 00:00:00 — av vårdpersonal inom omsorgerna om psykiskt utvecklingsstörda överlämnade omsorgskommittén sitt betänkande om omsorger om psykiskt utvecklingsstörda, SOU 1981:26. tillsatte en beredning med uppgift att utarbeta ett förslag om ny omsorgslag med utgångspunkt från omsorgskommitténs betänkande och remissvaren. avslutade omsorgsberedningen sitt arbete utan att behandla de av omsorgskommittén föreslagna åtgärderna för att förbättra vårdpersonalens inom omsorgerna utbildning. Detta är allvarligt. Vårdpersonalen utgör den i särklass största personalgruppen inom omsorgerna och är för många utvecklingsstörda den fasta punkten i tillvaron. Vårdpersonalen spelar en central roll i möjligheterna att förverkliga de styrande värderingarna för omsorgerna - helhetssynen på människan, medinflytande och delaktighet, respekten för individen. Enligt statistik saknar av vårdpersonalen på vårdhem och specialsjukhus helt utbildning för sitt arbete, har grundkurs och lika många grund- och påbyggnadskurs. Utbildningsnivå på grupphem och dagcenter är något högre. Totalt sett torde omsorgerna om psykiskt utvecklingsstörda ha en större andel lågutbildad vårdpersonal än något annat vårdområde! Ett åtgärdsprogram för att förbättra vårdpersonalens inom omsorgerna utbildning bör övervägas. Programmet bör innefatta bl. a. följande åtgärder: o ges i uppdrag att bereda frågan om en enhetlig tvåårig utbildning inom gymnasieskolan för vårdpersonal inom handikappomsorg, o redan yrkesverksam vårdpersonal ges möjlighet till en ettårig utbildning inom gymnasieskolans specialkurser så att grund- och påbyggnadskurs slås samman, o möjligheten att komplettera kunskaperna i svenska och engelska erbjuds den vårdpersonal, som saknar utbildning i svenska och engelska på gymnasienivå och som är intresserad av vidareutbildning på den sociala omsorgslinjen, o UHÄ ges i uppdrag att se över lärarutbildningen så att såväl grundutbildning som sociala omsorgslinjen får lärare med erfarenhet av omsorger om psykiskt utvecklingsstörda. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om åtgärder för att förbättra vårdpersonalens inom omsorgerna utbildning.
mot · G8021344 · 1985-01-23 00:00:00 — Motion 1984/85:1344 m. fl. Försök med ingenjörsutbildning på mellannivå Vi har en besvärlig civilingenjörsbrist. Det är svårt att öka volymen på utbildningen, bl. a. därför att högskolan har svårt att rekrytera och behålla sina lärare. Även om man skulle öka civilingenjörsutbildningen tar det tid innan det ger effekt för näringslivet. En orsak till civilingenjörsbristen är att vi saknar ingenjörer med kvalificerad utbildning på mellannivå. Enligt vår uppfattning skulle man lösa ingenjörsbristen/teknikerbristen genom att bygga ut teknisk utbildning på 80-poängsnivån. Denna 80-poängsutbildning kan med fördel utlokaliseras till orter utanför högskolan, lämpligen till orter som har högteknologisk industri med kvalificerat utvecklingsarbete och forskarutbildade ingenjörer. är ett lämpligt försökslän därför att länet saknar högskola men har högkvalificerade industrier, exempelvis , AKO och . Under hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att försöksverksamhet med 80 poäng, lokala linjer inom elektronik, data och verkstadsteknik bör förläggas till . () ()
mot · G8021347 · 1985-01-23 00:00:00 — m. fl. fanns det åtta orter i landet som utbildade skogstekniker. En av dessa orter var i . utgav ett betänkande där man föreslog tre av skogstekniker. Utbildningen föreslogs ligga i (), () och (). Detta medförde att skogsskolan i lades ned 1970. I hade man utbildat skogstekniker. skedde omfattande rationaliseringar inom skogsbruket. Arbetsmarknaden var mättad. Skogsteknikerkåren var ung, över hälften av kåren var . har tre till fem elever från genomgått utbildning och det har i stort sett täckt behovet . Vi har kommit in i en period när de unga Norrbottensutbildade skogsteknikerna börjar gå i pension. Följaktligen har det uppstått en stor efterfrågan på utbildat skogsfolk i länet. Skogsföretagen i länet har stora problem att tillsätta de tjänster som utannonseras. Vid en rundringning till de största skogsföretagen i länet kunde konstateras ett behov av nyrekrytering av skogstekniker till minst 15 till 20 . har två skogsbruksskolor som finns i och . I finns också en 20-veckors förmanskurs som är en högre specialkurs för gymnasieskolan och utbildar arbetsledare. För inträde fordras slutförd skogsbrukslinje samt yrkeserfarenhet inom skogsbruk. Regeringen har uppmärksammat det ökade behovet av skogstekniker i hela landet och har i en proposition föreslagit en ökning från nuvarande 90 till 120 elevplatser. Men man har föreslagit att de 30 utökade elevplatserna skall förläggas till . Det kommer knappast att förbättra situationen i under en överskådlig framtid. Det vore bra med en lokal utbildning på grund av de speciella problem som förekommer i länets skogsbruk. Det gäller speciellt på svårföryngrade områden, fjällnära skogar och de ökande kraven från allmänheten på naturvårdshänsyn i skogsbruket. Detta borde organiseras så att kunskapskraven uppfylls genom möjlighet till deltentamen av teknikerkursen uppdelad i poängblock utan krav på obligatorisk bunden skolundervisning. Med ett lokalt utbud av kursavsnitt och tentamenstillfällen skulle möjligheten öppnas för lokalt bundna förmän att uppnå nya skogsteknikerlinjens 80-poängs behörighet. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen anhåller att åtgärder vidtas för att möjliggöra för förmän med lång yrkeserfarenhet och med den gymnasiala högre specialkursen som grund att vidareutbilda sig till skogstekniker och att denna utbildning lokaliseras till skogsbruksskolorna i . () () () ()
mot · G8021348 · 1985-01-24 00:00:00 — Motion 1984/85:1348 m. fl. har i organisationsbeslut för den nya gymnasieskolan samt i lokalbehovsprövning för densamma (1979) medgivit lokaler för transportteknisk gren under förutsättning av regeringens medgivande till utökning av grenen. Såväl (i anslagsäskande för /84) som trafikens yrkes- och arbetsmiljönämnd anger att den transporttekniska utbildningen är angelägen och det utbildningsbehov som utbildningen avser att täcka mycket stort. Rekryteringsbehovet angavs till ca 20 000 . I efterfrågas ungdom med transportteknisk utbildning, varför även arbetsmarknadsskäl talar för att grenen inrättas. har redan gymnasial yrkesförarutbildning, varför betydande samordningsvinster kan göras vad beträffar personal, utrustning och lokaler i den nybyggda gymnasieskolan som tas i bruk . Framställning till Bodens kommun att inrätta transportteknisk gren har inlämnats från trafikens yrkesoch arbetsmiljönämnd, (avd. 26) och . Bodens kommun har anslagit de kommunala medel som erfordras för att transportteknisk gren skall kunna inrättas. i har tillstyrkt att den inrättas i . Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att en transportteknisk gren av fordonsteknisk linje inrättas i /86. () ()
mot · G8021349 · 1985-01-24 00:00:00 — Motion 1984/85:1349 Inrättande vid gymnasieskolan i av en utbildningslinje för udda hantverksyrken Om inte utbildning snart ordnas i udda hantverksyrken kommer vi att sakna kunskap inom vissa yrkesområden. Det är därför av yttersta vikt att en kartläggning av behovet sker. För har en sådan inventering redan ägt rum och ett 40-tal yrkesgrupper finns redovisade. Inom gymnasieskolans ram är man i intresserad av att starta en hantverksutbildning som motsvarar ungefär en tvåårig yrkeslinje. Tillsammans med länsskolnämnden har gjort en framställan till SÖ i ärendet. Eftersom skolledningen i studerat frågan och ett underlag föreligger skulle det vara mycket lämpligt att inrätta en linje vid gymnasiet i som syftar till att främja yrkesutbildningen i främst udda hantverksyrken. Med hänvisning till vad som ovan sagts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att en utbildningslinje för udda hantverksyrken bör inrättas vid gymnasieskolan i .
mot · G8021350 · 1985-01-24 00:00:00 — m. fl. Föregående avlämnade motionärer en motion beträffande folkhögskolas kapitalsituation. Denna folkhögskola hade i likhet med ett stort antal elevveckor betydligt överstigande de normer som anvisades i samband med folkhögskoleutredningen. När nu verksamheten skall anpassas till nya normer är fastighetskostnaderna en stor belastning. Elevveckovolymen var 1981/82 11 982 men har närmat sig de normer som skall gälla för statsbidraget. Genom neddragningen har skolans kostnader för själva verksamheten sin finansiering. Kapitalkostnaden på grund av överblivna lokaler visar dock ett betydande underskott. Trots omfattande ansträngningar har dock dessa överblivna lokaler inte gått att få annan användning för. Låneskulden som uppstod under ombyggnaden är alltjämt stor. En avlyftning eller billigare placering av skulden skulle hjälpsamt bidra till att amortering och ränta inte skulle bli så betungande. Ett bistånd från staten för att förändra kapitalsituationen synes vara den enda framkomliga vägen. Med stöd av ovanstående hemställer undertecknade att som sin mening ger regeringen till känna behovet av medverkan från staten för en positiv prövning av kapitalsituationen för . () () PER (vpk) () ()
mot · G8021353 · 1985-01-24 00:00:00 — m. fl. En viktig del i människors livsmiljö är tillgången till vatten. Våra sjöar och vattendrag försuras snabbt genom luftföroreningar. En annan stor förorenare är jordbruket. En undersökning som gjorts på uppdrag av i visar att vattendragen tillförs stora mängder kväve och fosfor. Det visar sig att tillförseln av kväve och fosfor från jordbruket är större än från avloppsvattnet. Även grundvattnet är drabbat av jordbrukets användning av handelsgödsel i form av nitratföroreningar. Följden har blivit att det är svårt för kommunerna att klara vattenförsörjningen på ett tillfredsställande sätt. Råvattnets dåliga kvalitet gör att mycket kemikalier måste tillsättas. Det som här redovisats är ett stort problem och risken är att situationen förvärras. Därför är det viktigt att forskningen intensifieras på det här området. I finns gynnsamma förutsättningar för sådan forskning genom Tema-Vatten vid i samt i . Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av intensifierad forskning om försurade vattendrag. () ()
mot · G8021356 · 1985-01-23 00:00:00 — m. fl. är den svenska skolan i hög grad centralstyrd och likformig. Förändringar har svårt att slå igenom, och utvecklingsarbete av olika slag måste som regel subventioneras kraftigt för att över huvud taget komma till stånd. I många fall litar den svenska skolan till inflytande och idéer från det alternativa skolväsendet för sin egen utveckling. Trots stora satsningar, som den s. k. personallagsutbildningen inför LGR 80-reformen. har utvecklingsoch förändringsarbetet gått långsamt. Mot bakgrund av detta föreslår vi därför inrättandet av speciella pedagogiska frizoner. En frizon kan bestå av en kommun, ett rektorsområde eller en enskild skola. Syftet med den pedagogiska frizonen är att ge enskilda rektorsområden och skolor möjlighet att pröva nya undervisnings- och organisationsformer utan hinder av begränsande regelsystem. Som exempel kan följande nämnas. F. n. gäller för anställning av lärare strikta regler, baserade på i första hand antal tjänsteår i egen kommun, i andra hand i annan kommun. Dessa bestämmelser gör det omöjligt för ett antal lärare som vid en skola vill pröva alternativa arbetsformer att utforma ett arbetslag som skulle passa just de aktuella behoven. I stället anställs personal efter andra urvalskriterier. I en tänkt pedagogisk frizon skulle centrala överenskommelser kunna träffas, som gör det möjligt att vid en enskild skola gå ifrån gällande anställningsrutiner och urvalskriterier. På samma sätt skulle frizonen kunna erbjuda möjlighet till avsteg från timoch kursplaner. Skolledningen skulle kunna utformas på skiftande sätt, allt efter skilda behov och förutsättningar. Formerna för samarbete mellan skola och föräldrar och formerna för elevernas medinflytande kan på liknande vis variera. En frizon kan också omfatta möjlighet att inom skolans ram arbeta efter Waldorfpedagogik eller enligt idéer. Syftet med den pedagogiska frizonen är således att inom den vanliga skolans ram skapa "kreativa öar, ge möjlighet att utforma skolans verksamhet på ett alternativt sätt så att nya arbetsformer kan utvecklas, vilka kan komma hela skolan till godo. Med anledning av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om pedagogiska frizoner. () ()
mot · G8021357 · 1985-01-24 00:00:00 — och till fristående skolor beslöt om ett nytt statsbidragssystem för fristående skolor på gymnasial nivå. Enligt beslutet skulle det ankomma på regeringen att förklara fristående skolor berättigade till statsbidrag enligt vissa riktlinjer som angavs av . Det sägs i beslutet att det i utbildningen vid en sådan skola bör finnas något av värde för samhället och det allmänna skolväsendet som tillgodoser behov som eljest inte kan uppfyllas. Som exempel nämndes i propositionen skolor, vilkas undervisning har en särskild pedagogisk uppläggning när det gäller tim- och kursplaner, eller utbildningar som genom sitt innehåll helt eller i något väsentligt avseende skiljer sig från det som förekommer inom gymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen, t. ex. de internationella skolorna. Fyra Waldorfsskolor som tidigare fått statsbidrag för årskurserna 1-9, har med hänvisning till föregående års riksdagsbeslut hos regeringen anhållit om statsbidrag till sina årskurser 10-12. Två internationella skolor med statsbidrag för grundskoledelen, Lycée och Tyska skolan, har gjort detsamma. Regeringen har ännu inte reagerat på ansökningarna. Vi anser att riksdagsbeslut bör äga tillämpning och inte försummas av regeringen, som skedde med beslut om fristående skolor för skolpliktiga elever. En tolvårig sammanhållen skolgång för alla elever är ett viktigt inslag i Waldorfpedagogiken. bör erinra regeringen om riksdagsbeslutet om statsbidrag till fristående skolor på gymnasial nivå. Enligt proposition 1983/84:118 om fristående skolor skall de fristående skolorna betraktas som en del av den samlade resursen för gymnasial utbildning. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om om tillämpningen av riksdagsbeslut om fristående skolor. () () 1 * 1984185.3 sami. Rättelse: S. 18, Hemställan 3. sista raden Står: . Rättat till: .