mot · G902582 · 1985-01-01 00:00:00 — Motion till 1985/86:582 () Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /87, m. m. (kompletteringsproposition) (prop. 1985/86: 150) I propositionen föreslås viktiga förändringar i beskattningen av fastigheter. Dels föreslås den s. k. garantibeskattningen till kommun avskaffad, dels föreslås att fritidshus alltid skall tas upp till beskattning i ägarens hemkommun. De föreslagna förändringarna har givetvis stor betydelse för skatteintäkterna i alla kommuner, men några drabbas på ett alldeles särskilt sätt. Det gäller sådana kommuner som har ett mycket stort antal fritidshus som ägs av personer som inte är bofasta i kommunen. Sådana kommuner återfinns bl. a. i anslutning till våra storstadsområden. I har t. ex. kommun närmare 30000 fritidshus som i huvudsak ägs av personer bosatta i med förortskommuner. Andra stora fritidshuskommuner i länet är , , , och . För kommuner av detta slag innebär den föreslagna skatteomläggningen alldeles speciella påkänningar. Förekomsten av en stor mängd fritidshus i en kommun ställer särskilda krav. Kommunen måste ha en serviceapparat som förmår att klara mycket kraftiga ökningar av befolkningen under några sommarmånader. Denna service kan endast delvis avgiftsfinansieras. har fritidshuskommunerna fått en viss kompensation för sina merutgifter genom den skatt som influtit från fritidshusen. Genom de av regeringen föreslagna förändringarna bortfaller helt kommunernas möjligheter att få skatteintäkt från fritidshusägare som är permanent boende i andra kommuner. De problem som detta kan skapa för kommuner med mycket stort antal fritidshus berörs i propositionen, dock utan att några egentliga lösningar anvisas. Man hänvisar till skatteutjämningssystemet, men det är uppenbart att detta system bara delvis kommer att kompensera de berörda kommunerna. Därutöver antyds i mycket vaga ordalag framtida kompensationsmöjligheter. Enligt bedömningar som gjorts i resp. kommun skulle de föreslagna förändringarna av beskattningen av fritidshus för kommun innebära ett skattebortfall på 11 milj. kr., för på 5 milj. kr. för kommun på 1,7 milj. kr., för kommun på 10 milj. kr. och för på 2 milj. kr. Dessa förluster kommer endast delvis att kompenseras genom det statliga skatteutjämningssystemet. Ambitionen att förenkla deklarationsförfarandet är utan tvivel vällovlig. Det kan dock inte vara rimligt att vissa kommuner skall drabbas av omläggningen på det sätt som redovisas ovan. Kostnaderna för det förenklade 1 1985/86. Nr 582 -589 deklarationsförfarandet måste bäras på ett solidariskt sätt. Att nu besluta Mot. 1985/86: 582 om skatteomläggningen med hänvisning till de vaga löften om kompensation som finns i propositionen verkar inte rimligt. Regeringens brådska motiveras av att skattskyldiga med brutet räkenskapsår skall kunna beröras av de nya reglerna redan från . Detta kan inte vara så angeläget att det motiverar att nu tar ett förslag som inte kan betraktas som fullständigt. bör därför avvisa regeringens förslag i de delar som berör beskattningen av fritidshus och hemställa att regeringen återkommer med förslag som garanterar kommuner med mycket stort antal fritidshus full kompensation för de förluster skatteomläggningen kan föranleda. Om av olika skäl ändå bedömer det nödvändigt att nu ta ställning till regeringens förslag bör ett eventuellt bifall till propositionen förenas med ett uppdrag till regeringen att återkomma med förslag till åtgärder som fullt ut kompenserar berörda fritidshuskommuner för skattebortfallet. Med hänvisning till vad som anförts hemställer jag 1. att beslutar avslå proposition 1985/86:150 i vad avser beskattning av fritidshus, 2. därest yrkande 1 ej godtas av - att beslutar uttala att full kompensation måste utgå till sådana kommuner med stort antal fritidshus som drabbas särskilt hårt av den föreslagna omläggningen.