mot · G8022744 · 1985-01-24 00:00:00 — och i Sysselsättningen i Vi framhöll i en motion 1984 att arbetsmarknads- och sysselsättningsproblemen i är av den omfattningen att det är motiverat med särskilda insatser i länet. Eftersom regeringen tydligen inte delar den bedömningen återkommer vi här med en uppföljning av den större motionen från . Länet upplever nu den högsta arbetslösheten någonsin i en högkonjunktur. Antalet arbetslösa och personer i olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder uppgick till 17 346, vilket var endast 950 färre än och 873 fler än . Detta alltså trots att hela 1984 präglats av en gynnsam internationell högkonjunktur. Vid en jämförelse med förra högkonjunkturen 1979-1980 framgår att antalet arbetslösa eller i åtgärder ökat med 5 400 personer. saknar emellertid inte framtidsmöjligheter, men den initiativkraft som finns måste stimuleras och länets förutsättningar tillvaratas på ett bättre och mer målmedvetet sätt. Annars är det risk för att den stora utflyttning och befolkningsminskning som länet upplevt kommer att fortsätta. Den nuvarande regeringen måste bli uppmärksam på situationens allvar. Vi pekar också på de positiva möjligheter som finns i länet. tillhör de två tre län i landet som har den högsta arbetslösheten. Efter kommer , tillsammans med , både vad gäller den största andelen arbetslösa och arbetslösa plus personer i olika åtgärder. hade dessutom näst lägsta antal lediga platser per 1000 invånare (). Vidare hade länet näst flest arbetssökande per ledig plats i landet (13,5, 11,4, 9,5, 2,7). Situationen är särskilt svår för ungdomar utan yrkesutbildning eller erfarenhet. Kvinnor med traditionell yrkesbakgrund, byggnadsarbetare främst i , långtidsarbetslösa och äldre. Det kärva arbetsmarknadsläget avspeglas bl. a. i att många tvingas till flyttning från länet för att få jobb. Under både 1983 och 1984 har länets befolk Antalet personer som erhållit starthjälp för flyttning till jobb på annan ort hade ökat mellan och 1984-1985. Detta skall alltså ses i ljuset av regeringens uttalanden om att vi är på rätt väg. Betyder detta att den socialdemokratiska regeringen accepterar den mycket kraftiga regionala obalansen som så hårt drabbat ? I nuvarande situation är det viktigt med stora arbetsmarknadspolitiska insatser, men om utvecklingstrenden skall kunna brytas måste det även till andra typer av insatser. Det kan inte nog understrykas att inte accepterar den rådande situationen och utvecklingen. I stället förordar vi bl. a. en politik som minskar länets beroende av några få stora basindustrier genom ett förbättrat klimat för mindre och medelstora företag. Dessutom krävs särskilda insatser inom regional-, närings- och arbetsmarknadspolitiken. I syfte att ta fram och stödja regionala utvecklingsprojekt kan särskilda resurser i form av t. ex. glesbygdskonsulenteroch projektledare sättas in. Detta skulle komma att öka anspråken ytterligare på medel till lokaliserings- och investeringsbidrag, glesbygdsstöd samt projektverksamhet. Dessutom kan det vara motiverat med att stödförordningen och anvisningarna från statens industriverk utvidgas så att även t. ex. produktutveckling och marknadsföring i större utsträckning än kan främjas med lokaliseringsstöd i projekt där andra väsentliga delar av verksamheten får stöd. Detta gäller inte minst inom den areella sektorn där den industriella delen inom t. ex. äggproduktion, tomatodlingar och fiskodlingar kan ges stöd men inte odlingsdelen. I detta sammanhang bör även stödområdesindelningen i länet ses över i syfte att få en mer regional rättvis balans. Vidare är det motiverat och nödvändigt med en väsentlig ökning av glesbygdsstödet. De projektmedel har till förfogande skall komplettera andra stödformer, t. ex. vad avser konsultinsatser och försöksverksamhet. I många projekt finns flera olika finansiärer som gör att totalinsatsen kan bli av betydelse. Intresset för och efterfrågan på stöd till olika projekt har ökat i länet. Därför är det viktigt att projekt som kan ge ett viktigt sysselsättningstillskott inte omöjliggörs därför att har för lite medel. Genom projektmedel kan gå in och stödja vissa verksamheter som anses vara av betydelse och på så sätt intressera andra för att också gå in och anslå medel. fl 1984/85. Mindre och medelstora företag samt industriell utveckling Industrins andel av den totala sysselsättningen i motsvarar 31,. Av dessa arbetstillfällen inom industrin återfinns i stora koncerner med mer än 500 anställda. Det är också detta som gör länet så känsligt för strukturförändringar. För att bryta det ensidiga beroendet av några få stora koncerner måste det till en satsning på den mindre och medelstora företagsamheten. I detta syfte måste utvecklingsfonden ges ett flexiblare ansvar och resurser för småföretagarstöd. Detta kan ske genom t. ex. en bättre anpassning av dagens strikta regelsystem. I länet har det bildats ett s. k. venturecapital-bolag som skall kunna bidra med riskkapital till utvecklingsbara företag. Detta bolag består av ett antal privata intressenter, men det är mycket viktigt att staten ställer särskilda lånemöjligheter till förfogande så att verksamheten kan få en bra start. Vi framhöll i förra årets motion de satsningar inom elektronikområdet som görs i länet. Ett annat viktigt projekt i länet gäller ett kurs- och konferenscentrum vid Högbo Bruk i kommun. En annan expansiv bransch i länet är den kemiska industrin. Även om den kemiska industrin inte har någon större andel av industrisysselsättningen så anses delar av den tillhöra en av framtidsbranscherna. På detta område har Söderhamnsregionen utvecklats till att bli något av en samlingspunkt för flera kemiska industrier. Med tanke på de utvecklingsbara kringeffekter detta skulle kunna ge för Söderhamnsområdet så bör möjligheterna till någon form av utvecklingscentrum för kemi i utredas vidare. Jord- och skogsbruk i utveckling Jord- och skogsbruket är av stor betydelse i många av länets kommuner. De åtgärder som genomförts och aviserats från regeringen inom det jordbruks- och livsmedelspolitiska området är illavarslande eftersom en neddragning av produktionen inte bara är ett hot mot sysselsättningen inom jordbruket utan även inom förädlingsindustrin, slakterier, mejerier m. fl. Det är enligt vår mening av central betydelse för sysselsättningen i länet att livsmedelsprodukltionen kan hållas uppe i länet och att jordbruket ges en chans att utvecklas. Även skogsbrukets utveckling är av central betydelse i länet med tanke på skogens stora betydelse som råvaruleverantör till stora delar av länets industri. Dessutom kommer skogsavfall och gallring att få en allt större betydelse inom energisektorn. Röjning och gallring kan t. ex. stimuleras genom klenvirkesstöd för utförande av förstagallring. Inom har utvecklingen på fastbränsleområdet gått snabbt . Torvbrytning pågår på flera håll i länet för både industriella och kommunala uppvärmningsbehov. Fastbränsletekniken utvecklas också snabbt och det pågår i länet ett utvecklingsarbete av torvmaskiner. skulle kunna genomföra en särskild studie i Ljusdalsoch Hudiksvallsregionen för att tillsammans med styrelsen för teknisk utveckling samla kunskaper, och även då från andra delar av landet, inom fastbränsletekniken. Vi skulle då kunna få ett centrum i för fastbränsletekniken. Tillsammans med bl. a. skulle statens energiverk kunna studera möjligheterna och effekterna av odling av energiskog på brutna torvmossar. Vi vill dock framhålla som självklart att torv ej skall brytas på områden som t. ex. utdikats, så att där är produktiv skogsmark med fullvärdig skog. Beredskapsmedel för investeringsarbeten och tidigareläggning av statlig verksamhet Arbetslösheten bland byggnadsarbetarna är mycket hög. Den ligger i på och i på . I vissa yrkesgrupper inom byggnadsbranschen ligger arbetslösheten på . Det är därför synnerligen angeläget att verksamheter kan komma i gång som kan ge arbete bl. a. åt byggnadsarbetarna. Aktuella projekt att stödja ekonomiskt för tidigare start är ny i och Ljusnebroama. Vi har i särskild motion tagit upp i och dess behov. i är i behov av industrihus. Befintliga lokaler är upptagna och flera företag önskar sig dit. i skall byggas om till allaktivitetshus. Tallåsenborna i behöver en mindre gymnastikhall och i centralorten behövs gymnastik- och sporthall. I har man påbörjat en stor statsning på turism Turio 84 med många intressanta projekt med utbyggnad av campingplatser och hotellinkvartering samt upprustning av bruksmiljö. I en särskild motion från framhöll vi behovet av personalförstärkningar till arbetsförmedlingarna i länet. Dessutom föreslog vi särskilda insatser för arbetssökning i grupp, vilket visat på en rad positiva resultat. Regeringen har i budgetpropositionen anslagit särskilda medel för handledare för verksamhet med obligatoriska jobbsökarklubbar för ungdomar i ungdomslag. Denna verksamhet skulle kunna förstärkas i och utvidgas till att gälla även insatser för ungdomar i åldern , kvinnor med traditionellt yrkesval samt långtidsarbetslösa. Flera olika utvecklingsaktiviteter inom turismen och turistindustrin pågår i länet. De insatser som planeras för att främja turismen i länet väntas innebära värdefulla sysselsättningstillskott. ställs krav på att statliga medel anslås för ökad satsning på turismen i länet. Inom turistnäringen i länet finns flera olika områden där det också är befogat med särskilda statliga stödinsatser. De förslag till insatser som redovisats i denna motion skulle motverka arbetslösheten och på litet skapa grund för nya arbetstillfällen i länet. Vi vill än en gång understryka nödvändigheten av satsning på länet mot bakgrund av länets mycket svåra arbetsmarknadsläge jämfört med landet som helhet. Med hänvisning till ovanstående hemställs* 1. att hos regeringen begär att särskilda insatser vidtas i för att skapa sysselsättning, 2. att hos regeringen begär att stödområdesindelningen i ses över i syfte att skapa en mer rättvis regional fördelning, 3. att hos regeringen begär att produktutveckling och marknadsföring i större utsträckning kan främjas med lokaliseringsstöd, 4. att hos regeringen begär att beredskapsmedel för investeringsarbeten och tidigareläggning av statlig verksamhet beaktas enligt motionen, 5. att hos regeringen begär att verksamheten med intensiv arbetssökning i grupp förstärks och utvidgas i , 6. att hos regeringen begär att övriga synpunkter beaktas vid kommande statliga satsningar i . () i (c) *Se även motionerna 1984/85:2745-2746