mot · G8022198 · 1985-01-23 00:00:00 — a. i ger vid handen att körförmågan hos bilförare klart försämras redan vid en promillehalt om 0,2 å 0,3.1 vårt land är gränsen för rattonykterhet så hög som 0,64 %o (0,5 %o + felmarginal om 0,14 %o). Förbättrad alkoholstatistik m. m. Alkoholfrågan har länge ägnats stor uppmärksamhet av politiker och myndigheter. I många avseenden är ett internationellt föregångsland. Men trots att vi har en ambitiös alkoholforskning och en allmänt sett välutbyggd statistik finns det också anmärkningsvärda brister. Vi vet helt enkelt för litet om alkoholskadornas utbredning, utvecklingstendenser och effekterna av olika alkoholpolitiska åtgärder. Genom ökad kunskap skulle politiken kunna bli effektivare och förhoppningsvis mindre kontroversiell, genom att olika vanföreställningar om alkoholen försvinner. Några exempel på brister i statistik och alkoholforskning är: o Som påpekas ovan är kännedomen om hembränningens omfattning ytterst bristfällig. o Det bedrivs i alltför litet forskning om effekter av olika alkoholpolitiska åtgärder. o Statistiken har i flera avseenden försämrats. Kontrollstyrelsens alkoholregister har försvunnit. Domstolarna registrerar inte längre alkohol i samband med brott. Genom att nykterhetsvården har integrerats i har ytterligare kunskap försvunnit. Det är t. ex. anmärkningsvärt att knappast någon forskning har gjorts om alkoholproblemens betydelse inom . Andra områden där det behövs ökad forskning är arbetsvärden, sjukvården, sjukfrånvaron och kriminalvården, o Då det gäller dödsfall, trafikolyckor, sjukskrivning och förtidspensionering finns viss registrering av alkoholorsaker. Men underdiagnostiseringen är så kraftig att dessa typer av statistik snarare är desinformativa. 1 en dödlighetsundersökning från fann man t. ex. att alkoholdödligheten var åtminstone sex till åtta gånger så stor som vad den officiella statistiken visade, o Den alkoholpolitiska utredningen (APU) ansåg att ekonomisk alkoholforskning borde ges högsta prioritet. Detta har inte fått någon praktisk effekt. Sedan har färre än tio vetenskapliga alkoholekonomiska undersökningar presenterats. Därför är det angeläget att CAN ges möjligheter att analysera och åtgärda kunskapsbrister av den typ som har nämnts ovan. Det är angeläget att en rad olika metoder för vård och förebyggande behandling av personer med alkoholproblem prövas. Särskilt angeläget är att utveckla åtgärder som leder till tidig upptäckt av alkoholproblem. En metodutveckling bör ske så att bl. a. företagshälsovården och primärvården blir effektivare när det gäller att upptäcka och åtgärda alkoholproblem. Det är också nödvändigt att fördomsfritt ompröva regleringar och bestämmelser som försvårar eller förhindrar lämpligt omhändertagande. En sådan bestämmelse är att sjukpenning vid institutionsvistelse bara utgår om den som vårdas kommit dit genom . Missbrukare som önskar vara anonyma och få vård utan försorg får svårigheter att klara detta ekonomiskt. Risken är då stor att insatser mot missbruket fördröjs tills problemen har förvärrats. Ett annat område där nya grepp måste prövas är påföljder för missbrukare som begår brott. En möjlighet är att vistelse på kriminalvårdsanstalt kan bytas ut mot kontraktsvård. Den missbruksvård som drivs i ideell regi har i flera fall kunnat uppvisa mycket goda resultat. Den sammanhänger sannolikt med den tillämpade vårdfilosofin som oftast förutsätter en total sinnes- och attitydförändring hos missbrukaren samt att också dennes familj och nära omgivning tas med i behandlingen. Det är därför angeläget att ge den verksamheten som bedrivs av bl. a. och RI A-byråerna gynnsamma arbetsvillkor. Det finns också skäl att stödja tillkomsten av behandlingsanläggningar med liknande vårdfilosofi, t. ex. den s. k. Hazeldenmetoden. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs* 1. att hos regeringen begär en utvärdering av alkoholpolitiska beslut, 2. att uttalar att målet för sänkningen av den totala alkoholkonsumtionen bör sättas till för en kommande tioårsperiod, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande restriktioner och förebyggande åtgärder, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om alkoholbeskattningen och konsumentprisindex, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande förbättrad alkoholstatistik. () () () () () * Se även motion 1984/85:2199.