ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G802639 · 1985-01-17 00:00:00 — Slopande av förbudet att exportera skrot utfärdades förbud mot export av smidesjärnskrot. Anledningen var att det uppstått brist på järnskrot i . Förbudet var avsett att gälla till men förlängdes och gäller än ! diskuterades ett upphävande av exportförbudet men kom emellan och förbudet fick i stället en mera generell karaktär och kom att omfatta allt skrot. Efter krigsslutet lämnades exportförbudet oförändrat och ledde till prisfall på det svenska järn- och metallskrotet. Efterkrigstiden har utmärkts av en i vårt land, internationellt sett, låg prisnivå på skrot, vilket kan sägas ha varit gynnsamt för verken men haft en olycklig inverkan på skrotinsamlingen. Ständigt ökande behandlingsoch transportkostnader innebär nämligen att allt skrot inte kan insamlas och återvinnas. Det skrot som faller inom industrin tas visserligen till vara i hög grad, då det relativt lätt kan insamlas och dessutom utgör ett miljöproblem för industrin. Förhållandet är annorlunda när det gäller övrigt skrot. De låga priserna tillåter inte att allt sådant skrot insamlas. Ändå utgör det skrot som ej faller inom industrin av den totala skrotinsamlingen, som uppgick till ca . Det är uppenbart att nuvarande förhållanden innebär dels ett resursslöseri, dels ett miljöproblem. För att täcka sitt skrotbehov importerar de svenska stålverken stora mängder. var importen av järnskrot ungefär lika stor som hela den svenska insamlingen. Priserna på importskrotet ligger högre än de svenska priserna. Flertalet svenska stålverk är anslutna till en gemensam inköpsorganisation, AB Järnbruksförnödenheter, JBF. Priserna på svenskt järnskrot fastställs i förhandlingar mellan JBF och skrotbranschen. Då skrotföretagen på grund av exportförbudet ej kan finna alternativ avsättning, får dessa förhandlingar en stark slagsida, resulterande i ett lågt svenskt skrotpris. NO har haft anledning att följa förhandlingarna i syfte att tillse att stålverken inte på ett otillbörligt sätt utnyttjar sin monopolställning. Så länge exportförbudet kvarstår, kan dock situationen inte förbättras i grunden. NO har därför uttalat sig för att exportförbudet upphävs. I avsaknad av en sådan åtgärd kan NO fungera enbart som medlare med konkurrensbegränsningslagen som stöd. har traditionellt och under stor politisk enighet hävdat principen om frihandel. För ett litet handelsberoende land som vårt är detta en naturlig Det är därför så mycket mera märkligt att ett så flagrant brott mot svensk handelspolitik som förbudet att exportera skrot, vilket dessutom infördes i en krissituation, tillåtes kvarstå. Regeringen bör därför framlägga förslag om skrotandet av exportförbudet för såväl järn- som metallskrot. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om skrotandet av exportförbudet på skrot.
mot · G802641 · 1985-01-17 00:00:00 — m. fl. Riskvilligt kapital till arbetskooperativa företag m. m. Behovet av kapital och råd för nystartade arbetskooperativa, personalägda företag har ökat . Antalet personalägda företag inom tillverkningsindustrin är nu uppe i ca 125. Hur många som finns inom serviceoch tjänstesektorn är däremot oklart, men torde vara fler än inom tillverkningsindustrin. Om man vill starta ett arbetskooperativt företag eller ombilda ett tidigare privatägt till kooperativt när de anställda tar över, kan man få hjälp under vissa förutsättningar. Den ena typen av företag som får hjälp är de s. k. ungdomskooperativen. Där har regeringen anslagit pengar så att konsumentkooperationen genom och producentkooperationen genom LRF tillsammans inom ger råd, utbildning och information till ungdomar som vill starta kooperativ. Vissa möjligheter har också funnits under /85 att få kapital för investeringar, lokaler, löner etc. för ungdomskooperativ genom barn- och . Den andra typen av företag som får stöd är de som vänder sig till utvecklingsfonderna, som i samarbete med SIND - statens industriverk bedriver en femårig försöksverksamhet med stöd till personalägda företag. Erfarenheten från den verksamheten håller på att utvärderas av Kooperativa rådet, men redan nu kan konstateras att många presumtiva arbetskooperativa företag inte upplever att de får det stöd de behöver. Utvecklingsfondernas huvudinriktning på tillverkningsindustrin slår igenom även på verksamheten med personalägda företag, vilket innebär att många företag inom andra sektorer än tillverkning av varor hamnar utanför. Slutsatsen är alltså, att möjligheterna att får råd och stöd för människor som är och vill starta ett arbetskooperativ utanför tillverkningsindustrin, är sämre än för ungdomar och företag inom tillverkningsindustrin. Detta är ett utslag för samhällets hittillsvarande prioriteringar, men är ur kooperativ synvinkel mindre bra. Staten bör underlätta startandet av alla typer av arbetskooperativ, inte enbart inom tillverkningsindustrin. I detta syfte bör bl. a. utvecklingsfondernas möjligheter att ge råd och utbildning ses över. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att underlätta startande av alla typer av arbetskooperativ. () () () ()
mot · G802642 · 1985-01-17 00:00:00 — Motion 1984/85:642 Hemslöjden har stor betydelse ur ekonomisk, kulturell och social synpunkt. Ekonomiskt torde hemslöjden ha särskild betydelse som kombinationssysselsättning i glesbygd och som deltidsarbete för äldre arbetskraft och hemarbetande. Hemslöjdsverksamheten är ett väsentligt inslag i det svenska kulturlivet. Hemslöjden har också ett klart samband med såväl näringspolitik som kulturpolitik. Det är väldigt viktigt att slöjdandet utvecklas som den särart det är. Här har länshemslöjdskonsulenternas verksamhet bidragit med omfattande rådgivande och upplysande verksamhet som de är en viktig länk mellan slöjdare, hemslöjdsförening, myndigheter och allmänhet. Hemslöjdskonsulentverksamheten är helt samhällsfinansierad och delas mellan stat och landstingskommun. Huvudmannaskapet ligger på landstingen. Men där fördelar kan uppnås med ett ändrat huvudmannaskap och där förutsättningar och uppfattningar inom ett län är att utvecklingsfonden bör vara huvudman bör avgörandet få ske regionalt - givetvis bör det inte vara något hinder för fortsatt statsbidrag. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande huvudmannaskapet för länshemslöjdskonsulenter. minab/gotab 1985 79655
mot · G802643 · 1985-01-18 00:00:00 — 1984/85 643-648 m. fl. Ökad samordning av statliga företag Den samordning som skett av statliga företag under industridepartementet och under en särskild minister har visat sig framgångsrik. Det förefaller dock ologiskt, att inte så mycket som möjligt av statligt producerande företagande sorterar under samma departement och åtgärder borde vidtas i sådan riktning. Sedan försäljningen av s.k. mellanöl i dagligvaruhandeln inte längre medges spelar ölet inte längre samma roll i nykterhetspolitiken. Statens andel av kan därför föras över från att handhas av till att samordnas med Procordiaföretagen. Det ursprungliga skälet för staten att äga har upphört och hinder av hävdvunnen art möter inte längre för att till någon del säljs ut på börsen. Tillsammans med potatisodlarna driver Vin- och Spritcentralen bränneriet i Nöbbelöv. En betydande utveckling av andra lönsamma produkter än sprit ur potatis och säd har kunnat försöksvis påvisas vid bränneriet. Därutöver finns exempelvis goda möjligheter att ta till vara kolsyra och spillvärme för växthusodling och lågvärdigare spillvärme för fiskodling. Vin- och Spritcentralen, som är hälftenägare i bränneriet, torde dock ha svårt att finna stöd i sin bolagsordning för utveckling av andra produkter än sprit. Den kontroll som sprithanteringen kräver torde kunna bemästras oberoende av ägarförhållandena. Åtminstone de delar av Vin- och Spritcentralens verksamhet där utveckling av produkter utöver sprit är möjlig torde kunna hanteras genom dotterbolag, inordnat i Procordiagruppen. att hos regeringen begär att frågan om hur vissa producerande statliga företag kan samordnas övervägs inom regeringen. () () 1 1984/85.
mot · G802646 · 1985-01-16 00:00:00 — i och sammanhållen skärgårdspolitik i södra I kustbandet utanför dvs. i såväl Gästrike- som Hälsingekusten har befolkningen minskat mycket . Antalet aktiva fiskare har t. ex. minskat kraftigt i orter som Bönan, Utvalnäs, Mellanfjärden, Skärså, för att bara nämna några orter, dvs. i Söderhamns-, Hudiksvalls- och Gävleområdet. Antalet fyrplatser i landet som bebos är också allt mindre. Som exempel på den minskning som skett i vårt område kan nämnas att fyrplatser som och inte längre bebos . Skärgårdsproblemen rymmer i sig mycket av glesbygdsproblem, men i vissa avseenden olika till sin natur. Ett problem som vi vill belysa, och som berör kusten utanför , är det ringa antalet väderleksstationer. Detta gäller hela kuststräckan från till Kvarken. Detta har försämrat servicen till sjöfarare och dem som arbetar i kustbandet utanför . Av krävs ökade insatser på grund av det ökade antalet fritidsbåtar. upplever i länet en osäkerhet över framtida organisationsförslag. Vi är angelägna att peka på den stora betydelse som har i vårt län. De automatiserade fyrarna utanför har minskat möjligheterna att upptäcka främmande verksamhet. Vad som i vårt län kännetecknar avsaknaden av en skärgårdspolitik är att flera statliga organ som , domänverket, , , , fortifikationsförvaltningen, , fiskeri styrelsen och , för att nämna några, dåligt samordnar sin verksamhet, särskilt vid organisationsförändringar. Med denna uppdelning, utan samordning värd namnet, agerar var och en för sig vilket leder till att skärgården och kustbandet dör ut. Därefter får vi med konstlade medel skjuta till stora belopp för att reparera dessa skador. Visserligen har vi fått en bestämmelse som säger att de statliga verken måste tala med sina resp. länsstyrelser innan de vidtar en avveckling inom sitt ansvarsområde. Men utvecklingen visar att detta inte räcker. Länsstyrelserna har inte medel att sätta makt bakom orden. Ytterligare åtgärder måste till för att stoppa den sektorsvisa successiva avfolkningen av våra kuster och öar. Det är angeläget att vi får en samlad skärgårdspolitik. Vi anser att denna fråga bör bli föremål för en särskild utredning. Med stöd av vad som anförts i motionen föreslås att begär att regeringen beaktar vad som anförts i motionen om en sammanhållen skärgårdspolitik. () ()
mot · G802648 · 1985-01-18 00:00:00 — Ändrad stödområdesplacering för vissa kommuner i Befolkningen i har minskat . Den senaste statistiken visar att minskar mest av alla län. Basnäringarna gruv-, järn-, stål- och metallindustri har genomgått stora strukturförändringar. I många fall har detta lett till nedläggningar. I , mest industrialiserade län, har detta inneburit ökad arbetslöshet och har under mycket hårt drabbat de kommuner i länet som mer eller mindre byggt på de krisdrabbade företagen. Nedläggning av Bäckegruvan i -100 arbetstillfällen, Spännarhyttan i -300, nedskärningar vid -800, -235, -350. förlorade länet 3 700 arbetstillfällen inom industrin. Någon statlig verksamhet har heller inte tillförts . Däremot har verksamhet dragits in. 1979 beslöt att F l:s flygflottilj skulle läggas ned. verkställdes nedläggningen och 400 arbetstillfällen försvann. I samband med riksdagsbeslutet uttalade försvarsutskottet att det var angeläget att genom statliga insatser kompensera förlusten av . Någon sådan kompensation har inte skett. Till detta kommer att risken för ytterligare nedskärningar vid några företag är akut. Mot denna dystra bakgrund står klart att åtgärder för att förbättra arbetsmarknadsläget och ge nya företagsetableringar ett gynnsamt klimat är absolut nödvändiga. En åtgärd som bör kunna förbättra situationen är att de mest krisdrabbade kommunerna får förändrad stödområdestillhörighet. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att kommunerna inplaceras i stödområde B.
mot · G802651 · 1985-01-17 00:00:00 — och anslag till energisparstöd För energibesparande åtgärder i bostadshus har tidigare beslutat om anslag, SFS 1974:946, 1981:589 och 1982:1273. I samband med att nya regler för energisparstöd infördes beslöt att stöd enligt ovannämnda författningar - efter ett övergångshalvår - skulle upphöra . Vid övergångstidens slut visade det sig att de av anslagna medlen tog slut innan alla inkomna ansökningar hunnit behandlas. Vissa medborgare, som uppfyllt av fastställda villkor och i laga tid inkommit med ansökan om energisparlån, blev således utan utlovat bidrag. Som exempel kan anföras en villaägare, som efter länsbostadsnämndens dispens utfört tilläggsisolering av vindsbjälklag före i en villa om och till en kostnad av ca , blev utan lagenligt energisparstöd på ca . I beslutshandlingen står: avslår ansökan om energisparstöd på grund av att den fastställda bidrags- och låneramen är helt förbrukad. Som förklaring anförs i beslutshandlingen bl. a.: De medelsramar länsbostadsnämnden förfogat över har varit fördelade av . Dessa medel är förbrukade. Ytterligare medel har inte ställs till förfogande av regeringen. Ett femtiotal sökande som blivit utan energisparstöd lär det röra sig om i t. ex. . Flera kan det inte bli, då lagen satt som sista datum. Det rör sig här således om behov av ett engångsanslag för att fullfölja tidigare beslut om stimulans åt energibesparande åtgärder. Det kan inte rimligen vara mening att medborgare, som uppfyllt alla av lagen ställda krav, blir utan utlovat energisparstöd på grund av medelsbrist. Med hänvisning till det ovan anförda hemställer vi att beviljar erforderligt anslag av engångskaraktär så att tidigare beslutat energisparstöd för tiden före kan utbetalas såsom avsett.
mot · G802652 · 1985-01-17 00:00:00 — Motion 1984/85:652 I partimotioner från moderata samlingspartiet och i reservationer (m) till betänkanden från bostadsutskottet har frågan om ett nytt bostadsfinansieringssystem behandlats. Enligt vad i dessa motioner och reservationer bl. a. anförts bör utgångspunkten för bostadsfinansieringen vara ett system fritt från generella subventioner. Ett sådant system kan endast förverkligas successivt. I avvaktan på ett nytt finansieringssystem bör förändringar vidtas i det nuvarande. I denna motion behandlas utformningen av bostadsfinansieringssystemet såvitt avser lån till nybyggnad efter brandskada. gäller enligt förordningen (1978:384) om beräkning av låneunderlag och pantvärde för bostadslån (BLP) att vid lån till ombyggnad efter brandskada ersättning från försäkringsbolag skall frånräknas den i bostadslåneärendet godkända kostnaden. Någon motsvarande regel om avräkning av bostadslån i samband med nybyggnad efter brand finns inte. Det har enligt vad jag erfarit inneburit att låneärenden om återuppförande som är att betrakta som nybyggnad har behandlats olika i olika länsbostadsnämnder. Enligt min uppfattning bör såväl i nybyggnads- som ombyggnadsfallen samma ordning tillämpas. Gällande förordning bör därför kompletteras så att även i nybyggnadsfallen ersättning från försäkringsbolag skall frånräknas när den godkända kostnaden för bostadslån bestäms. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om bostadslån till nybyggnad efter brandskada.
mot · G802653 · 1985-01-16 00:00:00 — m. fl. Fukt- och mögelproblem i småhus Många människor är drabbade av fukt- och mögelproblem i sina villor. 1970-talets expansiva byggande får nu betalas av den enskilde. Den stora efterfrågan på småhus skapade många tillfällen till misstag. Dålig tomtmark exploaterades utan någon geologisk undersökning. Energikrisen medförde ökade krav på isolering utan att behovet av tillfredsställande ventilation beaktades. Dåliga markförhållanden med högt grundvatten leder till fuktskador med mögel och rötskador som följd. Fukt i kombination med dålig ventilation är katastrof för både människor och hus. Kostnaderna för att sanera och åtgärda husen blir i många fall . Belopp av denna storleksordning är det inte många husägare som klarar av. I ROT-programmet finns en kvot pengar till reparation av mögelskadade hus. Dessa pengar kan lånas ränte- och amorteringsfritt . Förutsättningarna är att huset redan är maximalt belånat och att det finns pengar i länsbostadsnämndens kvot. Ett hus byggt med en skuld på . blir värderat (friskt) till , får med en reparationskostnad på . möjlighet att låna . ränte- och amorteringsfritt. måste fastighetsägaren finansiera på annat sätt. Vem klarar att betala räntor och amorteringar först på . till ränta, sedan på . Redan här visar det sig hur omöjligt det är för de drabbade att själva klara sin situation. Att få rättslig hjälp med problemen är i många fall möjligt men tidsödande och problemfyllt. Skuldfrågan är komplicerad, byggmästare skyller på kommunen, kommunen skyller på konsulter, konsulter på planverket osv. Vi anser att statsmakterna bör hjälpa de drabbade med någon form av lån eller bidrag. Regeringen bör för redovisa förslag till åtgärder. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om fukt- och mögelproblem i småhus. () ()
mot · G802654 · 1985-01-16 00:00:00 — m. fl. ADB-anläggningar vid länsstyrelserna i , och För folkbokföringen och beskattningen m. m. utnyttjar länsstyrelserna i vårt land numera regionala ADB-anläggningar. Regionala anläggningar finns i samtliga län utom tre, nämligen , och . Dessa tre län utnyttjar datorer i grannlän. Redan i den utredning som föregick datoriseringen framhölls att en driftsorganisation där varje län har sin egen dator från funktionell synpunkt är överlägsen en organisation med s. k. satellitlän. Nackdelarna med att varje län inte har egna datoranläggningar har ökat i och med att ADB-användningen utvidgats. För de län som saknar egna datorer blir denna brist alltmer uppenbar, allteftersom dataanvändningen utvecklas. Egna datorbearbetningar kan ej ske, och den direkta kontakten med den centrala datoranläggningen saknas. Skälet till att de tre minsta länen ej fick egna dataanläggningar var rent ekonomiskt, trots att merkostnaden i initialskedet totalt understeg 1 milj. kr. Personalen på länsstyrelserna i dessa s. k. satellitlän upplever dessutom sin situation negativ och osäker. Nya uppgifter med anknytning till data förläggs alltid till länsstyrelse med datorutrustning. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att även länsstyrelserna i , och erhåller egen dator i direkt kontakt med den centrala datoranläggningen. () . ÅSLING (c) minab/gotab 1985 79658
mot · G802656 · 1985-01-17 00:00:00 — m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:655 hemställs att beslutar att hos regeringen begära förslag innebärande att sjukförsäkringsavgiften sänks för de 15 först anställda i företagen - dock högst motsvarande en lönesumma av 1,5 milj. kr. . ÅSLING (c) . () () Rättelse: S. 9 rad 5 Står: 11,5 Rättat till: 1,5
mot · G802658 · 1985-01-16 00:00:00 — 1984/85 658-668 m. fl. Skattepolitiska åtgärder för att främja en levande landsbygd Med stöd av vad som anförts i motion 1984/85:657 av m. fl. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om skattepolitikens inriktning. () () 1 1984/85.3 sami.
mot · G802659 · 1985-01-16 00:00:00 — Motion 1984/85:659 m. fl. Familjepolitiska åtgärder för att främja en levande landsbygd Med stöd av vad som anförts i motion 1984/85:657 av m. fl. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om familjepolitikens inriktning. () ()
mot · G802660 · 1985-01-16 00:00:00 — m. fl. Socialpolitiska åtgärder för att främja en levande landsbygd Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:657 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om socialpolitikens inriktning. () ()
mot · G802661 · 1985-01-16 00:00:00 — m. fl. Förbättrade kommunikationer på landsbygden Med stöd av vad som anförts i motion 1984/85:657 av m. fl. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om utvecklingen av landsbygdens kommunikationer. () ()
mot · G802662 · 1985-01-16 00:00:00 — m. fl. Jord- och skogsbrukspolitiska åtgärder för att främja en levande landsbygd Med stöd av vad som anförts i motion 1984/85:657 av m. fl. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om jord- och skogsbrukspolitikens inriktning. () ()
mot · G802663 · 1985-01-16 00:00:00 — m. fl. Åtgärder för att underlätta företagande på landsbygden Med stöd av vad som anförts i motion 1984/85:657 av m. fl. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av att underlätta företagande på landsbygden. () ()
mot · G802664 · 1985-01-16 00:00:00 — m. fl. Mark- och planpolitiska åtgärder för att främja en levande landsbygd Med stöd av vad som anförts i motion 1984/85:657 av m. fl. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om hinder i mark- och planpolitiken för landsbygdens utveckling. () ()
mot · G802666 · 1985-01-17 00:00:00 — Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1984/85:665 hemställer vi att beslutar att kostersättningsmedel skall föras in under läkemedelsförordningen och skall kunna utskrivas till personer med multipla födoämnesallergier efter kvalificerad diagnostisering. () ()
mot · G802668 · 1985-01-17 00:00:00 — m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:667 hemställer vi att beslutar att skogsvårdsavgiften upphör fr. o. m. . . ÅSLING (c) . () () minab/gotab 1985 79660
mot · G802670 · 1985-01-18 00:00:00 — Ändring av bestämmelserna om kallelse till sammanträde med riksdagsutskott I tilläggsbestämmelse (4.11.1) till riksdagsordningen (RD) behandlas frågan om kallelse till utskottssammanträde. Där anges att utskott första gången sammanträder på kallelse av talmannen efter valet. Därefter sammanträder utskottet på kallelse av ordföranden. För finans- och skatteutskotten gäller också andra regler. Den ovan beskrivna ordningen har såvitt vi har oss bekant fungerat tillfredsställande. Trots det finns enligt vår uppfattning anledning att överväga vissa ändringar av ordningen för kallelse till sammanträde. Det bör sålunda vara möjligt för en minoritet i utskottet att få till stånd ett utskottssammanträde. Det förhållandet kan ju uppstå att en utskottsordförande har en annan uppfattning än vissa av utskottets ledamöter om det nödvändiga eller lämpliga i att till en viss tidpunkt kalla till sammanträde. Det finns skäl att ändra den aktuella tilläggsbestämmelsen så att även en minoritet kan få till stånd utskottssammanträde. Det bör t. ex. övervägas om inte minst en tredjedel av ledamöterna i ett utskott skall kunna påfordra sammanträde. Den nu förordade ordningen kan närmast jämföras med möjligheten för en utskottsminoritet att under vissa förutsättningar få till stånd att upplysningar eller yttrande inhämtas från statlig myndighet. Det bör uppdras åt att utforma förslag till ändringar av gällande ordning i enlighet med vad i motionen förordats. att beslutar ändra reglerna om kallelse till utskottssammanträde i enlighet med vad i motionen förordats.
mot · G802672 · 1985-01-17 00:00:00 — Grundlagsskydda rösträtt för utlandssvenskar I en demokrati bör det vara en självklarhet att varje medborgare har sin rösträtt skyddad i grundlag. För flertalet svenskar - de som är bosatta inom vårt land - är rösträtten grundlagsskyddad. Det framgår av regeringsformen, 3 kap. 2 §. Rösträtt vid val till tillkommer svensk medborgare som är bosatt i riket. Om rösträtt för svensk medborgare som ej är bosatt i riket finns bestämmelser i lag. Svenska medborgares rösträtt skall vara skyddad i grundlagen. Den bör gälla även medborgare bosatta utanför . Dessa gör ofta en stor insats för vårt land. Den nuvarande ordningen, där utlandssvenskarnas rösträtt regleras genom vanlig lag, har inneburit att medborgarnas rösträtt har blivit en fråga där t.o.m. taktiska bedömningar tycks användas i debatten. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om grundlagsskyddad rösträtt för svenska medborgare bosatta i utlandet. PER STENMARCK (m)