ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G902196 · 1985-11-25 00:00:00 — Motion till 1985/86:196 mervärdeskatt (prop. 1985/86:47) I proposition 1985/86:47 föreslås bl. a. att skatteplikten för ADB utvidgas till att omfatta skräddarsydda program, programmering, systemering och annan tjänst avseende ADB. Propositionen innehåller också förslag rörande skatteplikt för datorbaserade informationstjänster m. m. På marknaden för skräddarsydda program, programmering, systemering och andra tjänster avseende ADB verkar i hård konkurrens såväl svenska som utländska företag. Flera av de svenska företagen på detta område har systerbolag eller dotterbolag i andra länder. Uppemot hälften av tjänsterna på denna marknad utförs för företag eller organisationer som inte är redovisningsskyldiga till mervärdeskatt. Det gäller främst finanssektorn och försäkringsbolagssektorn. Ett genomförande av förslaget i propositionen skulle leda till att kostnaderna för dessa ADB-tjänster stiger med för de företag och organisationer som inte är redovisningsskyldiga till mervärdeskatt. Detta förhållande gäller om tjänsten erbjuds av ett svenskt företag. Eftersom ingen beskattning sker av import kommer konkurrensen att snedvridas till förmån för utländska företag. De tjänster som utförs i detta sammanhang är dels rena ADB-tjänster enligt den terminologi som används i betänkandet, dels ett antal övriga tjänster som utredningsverksamhet, utbildning etc. Den senare verksamheten är ej direkt hänförbar till vad som kan betecknas ADB-tjänster. Eftersom dessa tjänstetyper ofta blandas i ett och samma uppdrag blir gränsdragningen mellan tjänstekategorierna oklar. Förslaget i propositionen kan väntas leda till mycket stora svårigheter beträffande gränsdragningen, eftersom de berörda företagen självfallet kommer att sträva mot att hänföra så stor del av verksamheten som möjligt till icke skattepliktiga tjänster. Vad slutligen avser förslaget i propositionen beträffande skatteplikt för datorbaserade informationstjänster m. m. (avsnitt 2.5 i propositionen) säger departementschefen att den lösning han förordat får ses som ett provisorium som relativt snart kan behöva omprövas med hänsyn inte minst till den snabba tekniska utvecklingen. Det är orimligt att på så lösliga grunder införa beskattningsregler. Mot bakgrund av vad jag ovan anfört hemställer jag att beslutar avslå proposition 1985/86:47 såvitt avser punkterna 2.4 Skatteplikt för ADB-programm. m. och2.5Datorbaserade informationstjänster m. m.
mot · G902198 · 1985-11-25 00:00:00 — Motion till 1985/86:198 och mervärdeskatt (prop. 1985/86:47) I propositionen om ändrad mervärdeskatt föreslås bl. a. att det nu gällande undantaget från skatteplikt för båtar som används för yrkesmässigt fiske skall begränsas till att enbart gälla skepp, dvs. de mindre båtarna föreslås bli mervärdeskattepliktiga. framhåller i sitt remissvar att många fiskeföretag redovisar sin mervärdeskatt med långa intervall, helårsvis eller halvårsvis. Propositionens förslag skulle därför leda till stora likviditetsproblem eftersom fiskeföretagen skulle bli tvungna att betala räntor för innestående moms. Även anser att dessa likviditetsskäl är betydelsefulla och drar slutsatsen att nuvarande system bör behållas. Kontrollproblemet kan i stället lösas så att säljaren av fartyget åläggs att kontrollera att köparen har registreringsbevis för mervärdeskatt för inkomst av fiske. Vi anser att dessa skäl är relevanta och att därför propositionens förslag på denna punkt bör avslås. Med hänvisning till ovanstående hemställs att avslår förslaget i proposition 1985/86:47 om ändring i lagen om mervärdeskatt 8 § 1.
mot · G902202 · 1985-11-25 00:00:00 — Motion till 1985/86:202 Skärpta avgasreningskrav för personbilar, m. m. 1985/86:61) 1985/86 Försurningen av skogar, sjöar och marker har alltmer kommit i fokus för den politiska debatten. har uppmärksamheten mest koncentrerats omkring svavelutsläppen via rökgaser vid eldning av fossila bränslen. Glädjande nog har de inhemska svavelutsläppen minskat kraftigt , medan kväveoxidutsläppen legat på samma höga nivå . Först har kväveoxidernas försurande effekt på miljön uppmärksammats. Källan är framför allt avgaserna från personbilar. gäller i sådana krav på rening av avgaserna att av de miljöskadliga ämnena avlägsnas ur avgaserna. I propositionen föreslås att katalytisk avgasrening skall bli obligatorisk först fr. o.m. modeller och vidare föreslås en differentiering av bensinskatten så att skatten på blyfri bensin blir lägre än skatten på annan bensin. Kds delar inte uppfattningen som framförs att det inte skulle vara möjligt att göra avgasreningskraven obligatoriska års bilmodeller, eftersom dessa gällt för alla bilar som exporterats till . Därför föreslås att de skärpta avgasreningskraven blir obligatoriska års bilmodeller. av den nuvarande svenska bilparken kan köras på blyfri bensin. För att snabbt stimulera ägarna till dessa fordon att övergå till blyfri bensin föreslås att skatten på blyfri bensin sänks med per liter från . I propositionen föreslås en differentiering av bilaccisen för personbilar av 1987 och modeller med effektiv avgasrening. Det är också mycket angeläget att stimulera installation av katalysatorer på begagnade fordon fr. o. m. om skärpt avgasrening då är obligatorisk för nya bilar. Därför föreslås att begagnade fordon som efter förses med avgasrening enligt federala USA-normer undantas från fordonsskatt. Mot bakgrund av vad som ovan anförts hemställer jag 1. att beslutar avslå proposition 1985/86:61, 2. att hos regeringen begär nytt förslag om skärpta avgasreningskrav för personbilar motsvarande federala krav att införas obligatoriskt fr. o. m. 1 1985186.3 sami. 3. att beslutar att differentiera bensinskatten så att skatten på blyfri bensin blir lägre än skatten på annan bensin, 4. att bifaller lagen om ändring i lagen (1960:603) om bidrag till vissa handikappade ägare av motorfordon.
mot · G902203 · 1985-11-25 00:00:00 — Motion till 1985/86:203 avgasreningskrav för personbilar, m. m. 1985/86:61) I proposition 1985/86:61 föreslås bl. a. vissa riktlinjer för införande av skärpta avgasreningskrav för personbilar. Föredraganden framhåller att de skärpta avgasreningskraven förutsätter lagstiftningsåtgärder av olika slag. Avsikten är att de nödvändiga bestämmelserna skall samlas i en bilavgaslag och i tillämpningsföreskrifter till denna. Det förslag till bilavgaslag som presenterats utsattes för en förödande kritik av lagrådet, och regeringen har därför tvingats att låta överarbeta detta och företa en förnyad lagrådsgranskning av förslaget. Det är enligt min mening väsentligt att de kommande föreskrifterna för avgasrening och avgaskontroll inte leder till en monopolisering av bildelsoch reparationsmarknaden. Reglerna för kontroll måste utformas så att inte konkurrenssituationen snedvrids genom att en viss bilägare binds upp till en viss bilfabrikant. Enligt min mening bör därför inför regeringens fortsatta beredningsarbete uttala att lagstiftning och tillämpningsföreskrifter för avgasrening och avgaskontroll inte får leda till en monopolisering av någon del av bilmarknaden, reservdelsmarknaden, tillbehörsmarknaden eller bilreparationsmarknaden. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av att motverka monopolisering på bildels- och reparationsmarknaden.
mot · G902206 · 1985-11-25 00:00:00 — Motion till 1985/86:206 m. fl. Skärpta avgasreningskrav för personbilar, m. m. 1985/86:61) Propositionen innehåller förslag till lagstiftning och beskattning som skall göra det möjligt att införa effektiv avgasrening och blyfri bensin enligt den tidsplan som angivits i programmet mot luftföroreningar och försurning. Det är med stor tillfredsställelse vi konstaterar att det nu är dags att ta de första praktiska stegen på detta viktiga avsnitt av miljöpolitiken. Nästa steg måste bli nyttotrafiken. Övergången till skärpta avgasreningskrav och blyfri bensin kan sägas ske i två steg, ett frivilligt fr. o. m. bilmodeller åtföljt av obligatorium fr. o. m. Även om det inte blir möjligt att införa ett obligatorium års modeller är det naturligtvis angeläget att den frivilliga övergången sker så snabbt som möjligt. Därför är propositionens förslag om differentierad bensinskatt och bilaccis liksom tillgängligheten till blyfri bensin viktiga både för att ge de praktiska förutsättningarna och stimulans till en snabb frivillig övergång. Möjligheten att förse den befintliga bilparken med effektiv avgasrening måste också utredas. Hur snabb denna frivilliga övergång kan bli är dock inte bara beroende av storleken i den ekonomiska stimulansen, det är naturligtvis också avhängigt av hur angeläget den enskilde bilisten anser det vara av miljöhänsyn. Det allmänna medvetandet om bilavgasernas inverkan på miljön har ökat kraftigt . Detta gäller förhoppningsvis också landets bilister. Vi tror dock att denna insikt skulle kunna ökas väsentligt genom ytterligare informationsinsatser. Vi vill därför understryka hur utomordentligt viktigt det är att propositionens förslag kompletteras med en bred och återkommande informationskampanj. Detta gäller inte bara om de praktiska omständigheterna som nämns i propositionen utan framför allt om motiven för bättre avgasrening och nya bensinkvaliteter. Till denna information skulle också med fördel kunna kopplas sambandet mellan hastighet och avgasutsläpp, vilket enligt vår mening uppmärksammats alldeles för litet. Förutsatt att landets bilägare får de rätta kunskaperna hyser vi stor tillförsikt om att de vill vara med och ta sitt ansvar för miljön och att den frivilliga övergången till bättre avgasrening och blyfri bensin kan ske betydligt snabbare än antagandena i propositionen. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående breda informationsinsatser om miljöeffekterna av skärpta avgasreningskrav för personbilar m. m., 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att utreda möjligheten till effektiv avgasrening på den befintliga bilparken. () ()
mot · G902208 · 1985-11-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:208 och i lagen (1977:975) med tulltaxa, m. m. 1985/ 86:60) I propositionen redovisar regeringen resultatet från den av begärda översynen av tullskyddet för den svenska trädgårdsnäringen. För de flesta produkterna avvisas den av näringen begärda förstärkningen av tullskyddet. Det övergripande handelspolitiska målet bör vara att minimera handelshindren och verka för så få och låga tullar som möjligt. Härigenom främjas världshandeln men även möjligheterna för en framgångsrik svensk export på världsmarknaden. Denna fria handel förutsätter dock en konkurrens på lika villkor på de olika marknaderna. I sin tur kräver detta bl. a. lika tullskydd på såväl import till vårt land som export till utlandet av samma varor. Vid lägre importtullar eller högre exporttullar är risken uppenbar att våra svenska företag och deras anställda i utsatta branscher illojalt drabbas på ett oacceptabelt sätt. Inom trädgårdsnäringen kan läget karaktäriseras av en pressad ekonomi och en besvärande säsongsarbetslöshet. De nu aktuella problemen i tullsystemet gäller främst två produkter. Krukväxter drabbas av en orättvis tulldifferens till följd av att tillämpar en tull om mot för EG-området samt rådande införselregleringar i bl. a. och . Mot denna bakgrund måste framföras bestämda krav på ett aktivt och kraftfullt handlande från regeringen för att åstadkomma slopande av andra länders införselregleringar och sänkning av EG:s tulltaxa beträffande krukväxter. Härigenom skulle skapas en rättvisare konkurrenssituation för vår trädgårdsnäring. Detta skulle också leda till positiva effekter på investeringar för växthusodling med åretruntproduktion. Dessutom skulle sysselsättningstillfällen skapas såväl som totalt i branschen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts angående initiativ för att minska de handelsrestriktioner som möter svensk export av krukväxter. () () 1* 1985/86.
mot · G902209 · 1985-11-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:209 m. fl. Ändring i lagen (1977:975) med tulltaxa, m. m. 1985/ 86:60) I olika sammanhang har påtalats behovet av en justering av tullarna på trädgårdsområdet för att bättre skydda svensk trädgårdsnäring. a. begärde 1984 en översyn av tullskyddet för svensk trädgårdsnäring (SkU 1983/84:39, rskr. I propositionen föreslås nu vissa åtgärder i anledning av den hemställan som gjorde. De åtgärder som föreslås anser vi inte vara till fyllest. Vi vill i stället framhålla den notering som görs i propositionen och som enligt vår mening borde ange vissa riktlinjer i strävan att förbättra tullskyddet. Där sägs nämligen 1 detta sammanhang bör noteras att gränsskyddet för de svenska trädgårdsprodukterna i allmänhet är lägre än det som tillämpas av våra närmaste handelspartner. Den erinran kan tilläggas att på vissa produkter är skillnaden anmärkningsvärt stor och där bör det rimligen kunna ske vissa justeringar. Vi har självklart svårt att för varje produkt och tidsperiod föreslå möjliga eller tänkbara tullsatser. Men vi anser att eftersom såväl riksdag som regering varit ense om att det skall finnas en svensk trädgårdsnäring så måste också förutsättningar skapas för en sådan. Vi anser därför att regeringen måste vidta de åtgärder som erfordras för en justering av tullarna för trädgårdsprodukter så att dessa står i bättre överensstämmelse med den som tillämpas av våra handelspartner. I första hand bör det utrymme till justeringar som finns inom tillvaratas. Med hänvisning till ovanstående föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om bättre skydd för svensk trädgårdsnäring. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G902211 · 1985-11-28 00:00:00 — Motion till 1985/86:211 i lagen (1977:975) med tulltaxa, m. m. 1985/ 86:60) Den svenska trädgårdsnäringen har en mycket utsatt konkurrenssituation beroende på det bristande tullskydd trädgårdsnäringens produkter har i förhållande till exempelvis EG. I proposition 1985/86:60 tas bl. a. vissa frågor som rör trädgårdsnäringen upp. I annat sammanhang har vi från sida understrukit vikten av att tullnivån för trädgårdsnäringen anpassas till förhållandena inom EG. De förbättringar som föreslås för trädgårdsnäringen från regeringens sida är marginella. a. anser föredragande statsråd att några speciella åtgärder för krukväxter inte skall komma i fråga. Krukväxter (nr 06 02 007) åtnjuter en värdetull på . Tullnivån är inte bunden till . Det bristfälliga skyddet för krukväxter innebär enligt min mening ett hot mot möjligheterna att upprätthålla en svensk produktion och därmed stora risker för att ett icke oväsentligt antal arbetstillfällen försvinner. Jag anser att tullen för krukväxter bör anpassas till de nivåer som finns inom EG. Detta innebär att tullen bör höjas från till . Det är av särskild vikt att sådan justering av tullnivån genomförs för krukväxter då möjligheterna att effektivt ingripa mot dumpning eller subventionerad import med nuvarande system är begränsade. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar att värdetullen för krukväxter (06 02 007) höjs till .
mot · G902213 · 1985-11-27 00:00:00 — AlfWennerfors Ändring i lagen (1977:975) med tulltaxa, m. m. 1985/ 86:60) Sorn framhålls i proposition 1985/86:60 föreligger särskilt starka handelspolitiska skäl att iaktta stor försiktighet när det gäller att införa nya eller höja befintliga tullhinder i . Inflationsbekämpningen och konsumentintresset är därutöver skäl som talar för att tullhöjningar bör undvikas. Tullarna på trädgårdsområdet har setts över . gällande gränsskydd innebär att de inhemska blom-, grönsaks- och fruktproducenterna har ett starkare skydd mot importkonkurrens än någon annan bransch utanför de i beredskapssyfte reglerade sektorerna. Den senaste tullöversynen har lett till att regeringen med hänvisning till lågprisimport nu föreslår en ytterligare höjning av minimitullen för tomater till /lOO kg - . Några uppgifter som skulle kunna belysa den anförda lågprisimportens omfattning och inverkan redovisas inte i propositionen. Däremot presenteras uppgifter som visar att tomatimporten totalt sett minskat . Tilläggas kan att svarar för av tillförseln utifrån under aktuella sommarmånader. Traditionella leverantörländer såsom har noterat minskningar av exporten på en växande svensk marknad. Den svenska produktionen av tomater har emellertid ökat och tagit marknadsandelar från importen. Eventuellt förekommande lågprisimport kan mot bakgrund härav inte sägas vara av sådan omfattning att ett hot mot den inhemska produktionen föreligger. Därest fråga är om dumpad eller subventionerad import bör möjligheten att införa antidumpnings- eller utjämningstull övervägas. gällande tullskydd om och med /lOO kg överstiger dock väsentligt EG:s exportsubvention som enligt kommerskollegium uppgått till ca /lOO kg. med tillfredsställande prisutveckling för de inhemska producenterna synes genomsnittspriset jämfört med ha sjunkit med . Detta speglar den marknadssituation som rått denna sommar på grund framför allt av en ökad produktion såväl i som i och en i huvudsak oförändrad konsumtion. En tullhöjning som den nu föreslagna är ett ingrepp i den känsliga marknadsmekanism som anpassar produktionen till vad marknaden efterfrågar såväl i vad gäller volymer, kvaliteter och sorter som priser. Tullhöjningen innebär att en ytterligare ökad inhemsk produktion uppmuntras med förstärkt risk för situationer med obalans på marknaden som följd. Med stöd av det anförda hemställer jag att avslår proposition 1985/86:60 i den del den avser förslag om ändring i 7 kap. lagen (1977:975) med tulltaxa.
mot · G902217 · 1985-11-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:217 grunder för bestämmande av den statliga bostadslåneräntan (prop. 1985/86:63) Propositionens förslag innebär höjda boendekostnader för en grupp villaägare med äldre småhus. Förslaget kommer också att indirekt påverka flerbostadshusen. SABO-företagen räknar med att det innebär stigande kvadratmeterkostnad på ca . Nya boendekostnader av den här karaktären drabbar generellt hushåll med varierande inkomster. Eftersom de fördelningspolitiska aspekterna enligt kds synsätt inte tillgodoses på annat sätt finns det därför inga skäl till att frikoppla bostadslåneräntan från tidigare beräkningsgrund. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar avslå proposition 1985/86:63. 1* 1985186.3 sami.
mot · G902218 · 1985-11-26 00:00:00 — Motion till 1985/86:218 . m. fl. Ändrade grunder för bestämmande av den statliga bostadslåneräntan (prop. 1985/86:63) Regeringen föreslår i proposition 1985/86:63 att bostadslåneräntan för kalenderåren fr. o. m. 1986 skall bestämmas med ledning av ränteläget för statlig upplåning. Förslaget innebär att anknytningen av bostadslåneräntan till den långfristiga obligationslåneräntan upphör. Ändringen får effekt för de småhus som har statlig belåning och där räntebidraget upphört att verka samt för de lokaler som utan räntebidrag är belånade med statliga lån. Dessa lokaler har ofta stor betydelse för närservicen men är känsliga för hyreshöjningar. yrkar avslag på propositionen. Våra motiv för avslagsyrkande är följande: - Propositionen är undermålig och ger inga uppgifter om effekterna för statsbudgeten - Endast småhus och vissa lokaler drabbas eftersom flerfamiljshus genom den garanterade räntan blir undantagna - Ingen bostadspolitisk avvägning sker. Kostnadsneutraliteten mellan upplåtelseformerna ändras till nackdel för äganderätten - Åtgärden drabbar fastigheter som också utsätts för den statliga fastighetsskatten - Regeringen har inte genomfört de åtgärder som föreslagit och ställt sig bakom när det gäller att minska den statliga utlåningen genom att kapitalmarknaden tar över t. ex. tomträttslån och markförvärvslån samt att låntagarna stimuleras att förhandsinlösa mindre bostadslån - Förslaget är ytterligare ett exempel på att regeringen väljer att öka statens inkomster för att kunna upprätthålla en hög subventionsnivå - Regeringen föreslår en kostnadsökning i ett slag på - Hela lånesystemet är under utredning i bostadskommittén. Eftersom kommittén beräknas vara färdig borde dess förslag ha avvaktats. har i andra sammanhang föreslagit att den statliga utlåningsverksamheten bör minska och i stället i ökad utsträckning ske på kapitalmarknaden. Eftersom staten har ett stort upplåningsbehov på grund av budgetunderskottet, kan ett ränteläge som bestäms med ledning av statens kostnader för upplåning bli ofördelaktigt för bostadslån tagarna. Låntagarna skulle troligen erhålla bättre villkor, både vad gäller ränta och amorteringstider, hos bostadsinstituten. Inlösen av de statliga lånen blir därför intressant Det är också sorn ser det ett intresse för staten. 1985/86:218 denna synpunkt kan det finnas vissa skäl för regeringens förslag. Regeringen vill ändra villkoren från . Det är denna ryckighet vi anser felaktig. Låntagarna bör ha rimlig tid att ordna sin upplåning på annat sätt när staten ändrar sina villkor så starkt som sker. måste ha rätt att få ta ställning till viktiga principiella ändringar i samband med andra finanspolitiska beslut, t. ex. i samband med budgetpropositionen och förslag i denna samt senare mer övergripande ställningstaganden på bostadsområdet. De synpunkter vi anfört i vår motion visar att propositionen är en synnerligen torftig redovisning. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi att beslutar avslå regeringens förslag om ändrade grunder för bestämmande av den statliga bostadslåneräntan fr. o. m. . () ()
mot · G902221 · 1985-11-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:221 och grunder för bestämmande av den statliga bostadslåneräntan (prop. 1985/86:63) I proposition 1985/86:63 föreslås ändrade grunder för regeringens beslut om storleken på bostadslåneräntan. I de allra flesta fall har de villaägare som påverkas av detta relativt små statliga lån. De villaägare som har köpt hus från staten med hjälp av s. k. förvärvslån har dock betydligt större statliga lån. De har i allmänhet fått statliga lån som motsvarar av köpeskillingen. Det finns knappt 500 personer som har sådana förvärvslån. Lånebeloppen uppgår i allmänhet till . Vid ett lån på . innebär en höjd ränta ökade räntor med . Med en marginalskatt på ökar kostnaden netto med ca . I vissa fall kan kostnaderna öka ytterligare. Såvitt vi kan förstå av regeringens uttalanden i massmedia har det inte varit regeringens avsikt att den höjda bostadslåneräntan skall få denna effekt. Med stöd av det ovan anförda yrkas att som sin mening ger regeringen till känna att särskild hänsyn skall tas till dem som köpt egnahem med förvärvslån vid fastställande av bostadslåneräntan.
mot · G902223 · 1985-11-28 00:00:00 — Motion till 1985/86:223 m. fl. Rundradiosändningar av finländska televisionsprogram (prop. 1985/86:54) I propositionen föreslås att det bör inledas ett försök med trådlösa rundradiosändningar av finländska TV-program över . Enligt lagförslaget skall regeringen för tiden intill utgången av få medge rätt till sådana sändningar. Som villkor för sändningsrätten skall regeringen få föreskriva förbud mot kommersiell reklam. Vi menar att det saknas fog för ett sådant förbud mot reklam. I finländska TV-program förekommer kommersiell reklam. Övertygande skäl talar för att reklam i TV skall tillåtas även i . Vi vill här hänvisa till motion av m. fl. angående fria massmedia (1984/85:2705). I detta sammanhang finns det anledning att erinra om att kan ett stort antal svenska hushåll se reklam i TV. Enligt proposition 1984/85:22 om avgifter i ärenden om lokala kabelsändningar m. m. kan antalet hushåll som kan se satellitsändningar i kabel-TV beräknas till mellan 120 000 och 150 000 . kan man räkna med en kraftig ökning av antalet anslutna hushåll. Mot denna bakgrund framstår ett förbud för reklam i de finländska TV-program som skall sändas över som helt omotiverat. Kommersiell reklam skall således tillåtas i dessa sändningar. Detta innebär att i förslag till lag om rundradiosändning av finländska televisionsprogram skall i 4 § orden och förbud mot kommersiell reklam utgå. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar att kommersiell reklam skall vara tillåten i de finländska TV-program som skall sändas över . Hans Nyhage (m) () () (m) () ()