mot · G8022156 · 1985-01-24 00:00:00 — m. fl. har landets bästa arbetsmarknad i fråga om utbud och valfrihet. har länet en mycket hög öppen arbetslöshet, nära 18 000 personer. Av övriga delar av landet är det endast som har en högre absolut arbetslöshet. Den ekonomiska åtstramningen inom den offentliga sektorn har slagit särskilt hårt i genom dess stora andel av sysselsättning. Till detta kan läggas effekterna av ökad datorisering, främst inom kontor, bank och varuhandel. De snabba förändringarna i länets arbetsmarknad, arbetstillfällen försvinner och rutiner förändras, leder till att människor måste byta yrke, arbetsuppgifter och söka nytt arbete på en arbetsmarknad med starkt förändrade krav och som därtill inte är tillräcklig för alla. Arbetsmarknaden i karaktäriseras, förutom av en starkt dominerande servicesektor, av stor ojämnhet i fråga om tillgång på arbetsplatser. minskade storstadssektorns (, , ) befolkning som denna sektor fick av de nya arbetstillfällena. finns 7 av 10 arbetstillfällen i i storstadscentrat där knappt tredjedelen av länets befolkning bor. har av landets invandrare; var sjunde länsbo har invandrarbakgrund. Länet har betydligt fler med sociala handikapp, dålig förankring på arbetsmarknaden och många misslyckanden bakom sig än andra län. Denna situation påverkas väldigt litet av en ökad efterfrågan på arbetsmarknaden totalt. Arbetslösheten har kraftigt ökat bland de etablerade på arbetsmarknaden (ökning jämfört med läget 1982). Vidare har långtidsarbetslösheten (mer än 6 månader) ökat mycket kraftigt med jämfört för riket. Efterfrågan på arbetskraft gäller i huvudsak yrkesutbildade och vana sådana (8 av 10 har krav på utbildning-erfarenhet). Mer komplicerade rutiner och personligt engagemang gör att rekryteringsförfarandet har förändrats. Detta innebär bl. a. att invandrare och personer med begränsningar i sitt arbetskraftsutbud missgynnas. En följd av denna situation och läget på länets arbetsmarknad är, trots den stora arbetslösheten inom länet, att arbetsförmedlingen har svårigheter att tillgodose näringslivets krav på önskad arbetskraft. Utbud och efterfrågan stämmer inte. Detta leder till att arbetskraft i betydande utsträckning 1 1984/85.3 sami. rekryteras utanför länet. uppemot 7 000 personer som arbetslösheten bestod i länet. En annan tendens, som är märkbar, är att efterfrågan på kvalificerad teknisk utbildning ökar, varför efterfrågan kommer att vara större än tillgången. Detta ställer för stort ansvar på arbetsförmedlingen i fråga om att komma till rätta med de utbildningsmässiga obalansproblemen på arbetsmarknaden. Den situation som här beskrivits ställer stora krav på bl. a. en effektiv arbetsförmedlingsverksamhet och arbetsmarknadspolitiken olika delar. Arbetsförmedlingens huvuduppgift är platsförmedling. De arbetsförberedande insatserna i form av vägledning och yrkesinriktad rehabilitering är andra viktiga och växande uppgifter. har vidtagits en rad åtgärder för att förbättra arbetsförmedlingens effektivitet i fråga om - data- och elektronikförmedling - särskild förmedling av långtidsutbildade Arbetsförmedlingens personal utför ett bra arbete trots den stora arbetsbelastningen och den i förhållande till behoven underdimensionerade organisationen. Arbetsförmedlingens organisation i är personellt för svag för att hinna med de uppgifter som föreligger. Antalet uppgifter och sökanden har ökat, de senare , medan personalresurserna närmast har minskat. Länets arbetsförmedlingsorganisation har drabbats hårt av den statsfinansiella åtstramningen mot bakgrunden av att organisationen byggts upp i ett helt annat arbetsmarknadsläge i länet än dagens. Personalutvecklingen framgår av följande tabell. 1984/85:2156 3 Personaltillgång vid Af i AB-län (ant. (If B och högre) (lf C och lägre) 1 Exkl. lönebidragare. Vid en jämförelse med andra arbetsförmedlingar i landet med jämförbara befolkningsunderlag framkommer att arbetsförmedlingarna generellt i är underdimensionerade vad gäller personaltillgången. Detta förhållande exmplifieras i följande tabell. Antal tjänster - jämförelse mellan vissa Af-distrikt i förhållande till vissa andra län och Af-distrikt med ungefär samma folkmängd DK Handen (kontoret) Av redovisningen följer att antalet tjänster i genomsnitt är mindre vid Af-kontoren i AB-län i förhållande till såväl hela län och som vissa Af-distrikt i M- och O-län med ungefär samma folkmängd. Av det sagda framgår att arbetsförmedlingen i bör tillföras ökade personella resurser för att kunna leva upp till en i förhållande till behoven väl fungerande förmedlingsverksamhet. Detta bör ges regeringen till känna. 1* 1984/85.3 sami. Invandrarnas situation på arbetsmarknaden Inledningsvis har redovisats att har nära invandrare i landet. Många av dessa finner snabbt sin placering på arbetsmarknaden. En allt större grupp har på grund av språksvårigheter och kulturella och etiska hinder stora svårigheter att hitta ett lämpligt arbete när utbildning och yrkeserfarenheter spelar en allt större roll. För vissa av länets kommuner. , , , , , som har en stor andel invandrare är problemen särskilt uttalade. Detta gäller också vissa församlingar inom . Det är mot denna bakgrund nödvändigt att särskilda åtgärder vidtas för att snabbt och effektivt komma till rätta med den inom invandrargrupperna kvardröjande och fördjupade arbetslösheten. I detta syfte bör invandrarkommunerna och arbetsförmedlingarna i dessa kommuner tillföras särskilda arbetsresurser för detta arbete, bl. a. i form av s. k. AMI-lag. Detta bör ges regeringen till känna. Antalet skyddade arbetsplatser i är i förhållande till befolkningsunderlaget det lägsta i landet. Enligt länsarbetsnämndens bedömning behövs det i princip minst en verkstad i varje kommun. saknar 11 av länets 25 kommuner verkstäder. I syfte att förbättra läget har länsarbetsnämnden och AVEBE-industrier beslutat att omlokalisera 150 platser till kommuner som saknar verkstäder. Det antal arbetstimmar som /85 tilldelades länet medger inte denna omlokalisering. Enligt länsarbetsnämndens bedömning är 500 vid arbetsförmedlingarna registrerade arbetshandikappade f. n. i behov av skyddat arbete utöver det antal som kan tas emot i verkstäderna, eller i timmar ett behov av ytterligare ca . Mot denna bakgrund bör antalet statsbidragsberättigade arbetstimmar i utökas för att bättre motsvara föreliggande behov, vilket bör ges regeringen till känna. Storleken på det antal beredskapsplatser och det rekryteringsstöd som tilldelas har för /85 endast uppgått till av de totala anslagen. Detta har lett till en kraftig reducering av utgående stöd till kommunerna, i vissa fall ända ned till av den godkända kostnaden. Detta har särskilt hårt drabbat de av länets kommuner som är särskilt drabbade av arbetslösheten, framför allt gäller det länets sydkommuner. är det dessa kommuner som har den lägsta skattekraften, den största arbetslösheten, det största antalet invandrare. statliga medlen till arbetsmarknadspolitiska åtgärder får därför som effekt en ytterligare förstärkning av den regionala obalansen. Mot denna bakgrund bör de statliga medel som utgår till dessa arbetsmarknadspolitiska åtgärder bättre bringas i överensstämmelse med föreliggande behov, vilket bör ges regeringen till känna. I inledningen har redovisats att obalansen på arbetsmarknaden i bl. a. är en följd av att arbetskraft med lämplig utbildning inte kan anvisas till de lediga platserna. Som en följd av detta tvingas arbetsmarknadsorganisationen till betydande insatser på utbildningsområdet, insatser som bättre borde kunna göras av det ordinarie utbildningssystemet under förutsättning att detta hade en tillräcklig dimensionering. För att så skall ske måste framför allt gymnasieskolan tillföras ökade resurser i länet. Den faktiska situationen är tyvärr att en motsatt utveckling har kunnat noteras. De senare årens medelstilldelningar har varit för knappa, varför avsevärda nedskärningar har måst ske som antalet 16-åringar 1985/86 visserligen är ca 575 färre än 1984/85, men 1986/87 blir det ca 300 flera än /85. För /88 ökar antalet 16-åringar med över 900 jämfört med /87. Enligt länsskolnämndens bedömning är tilldelningen /87 klart otillfredsställande. Den enda möjligheten att något begränsa effekterna av den kraftiga neddragningen är att genomgående inom alla sektorer satsa på kortare utbildningsalternativ. Detta är en åtgärd som går stick i stäv med behoven hos såväl de utbildningssökande som arbetsmarknaden, där kraven finns om en utveckling i rakt motsatt riktning. Under hänvisning till vad som redovisats i fråga om behovet av elevplatser för gymnasieskolan bör regeringen uppmärksammas på behovet av ytterligare platser i . I motion 1985/86:2282 görs hemställan beträffande behovet av elevplatser i gymnasieskolan i . Under hänvisning till vad som anförts i motionen föreslås att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av 1. förändringar i arbetsförmedlingens organisation, 2. särskilda arbetsinsatser för att underlätta invandrarnas inträde på arbetsmarknaden, 3. ökning av antalet statsbidragsberättigade arbetstimmar inom den skyddade verksamheten, 4. ökning av de statliga medlen för beredskapsplatser. () () () ()