mot · G802731 · 1985-01-21 00:00:00 — Det är naturligt att det tar tid att förändra ett område som varit så hårt bundet av specialdestinerade bidrag tidigare. Det är därför rimligt att kommunerna ges ett visst utrymme för utbildning och omskolning till det nya systemet. Efter endast återföll socialdemokraterna i sitt gamla mönster att vilja centralstyra och specialdestinera anslag när inte intentionerna genast uppfyllts till alla delar. avvisade naturligtvis detta förslag när det kom . avser regeringen i stället att främja en målinriktad användning av förstärkningsresursen, genom att föreskriva att skolstyrelsen skall besluta om en plan med allmänna riktlinjer för resursens användning. Vi ansluter oss härtill. Regeringen kombinerar emellertid detta med att öka det specialdestinerade anslaget med 15 milj. kr. Vi anser att befintliga resurser kommer att bättre utnyttjas genom föreskriften att planer skall upprättas och menar att de ytterligare 15 miljonerna nu används bättre om de sätts in för att öka antalet platser i gymnasieskolan. Vi yrkar därför avslag på propositionen i denna del. Trots att lärlingsutbildningen visat sig vara den av gymnasieskolans utbildningar som i största utsträckning leder till fast anställning väljer regeringen att också under kommande budgetår hålla utbildningen på en alltför låg nivå. Det gäller antalet platser såväl som statsbidragen för dess anordnande. är andelen flickor i lärlingsutbildningen försvinnande liten och speciella stimulansåtgärder är nödvändiga. Lärlingsutbildningens utbildningsanslag skall hålla samma kvalitet som gymnasieskolans övriga utbildningar. Behöriga lärare skall därför anlitas för dessa. ställningstaganden motiveras utförligare i vår motion om ungdomsarbetslösheten. Våra yrkanden kan sammanfattas som följer: - Ingen gräns för antalet lärlingsplatser - Statsbidrag för alla tre åren - Speciellt bidragssystem enligt modell från anställning med lönebidrag (75 %-50 %-23 % för första, andra resp. tredje året) - Lärlingsutbildningen skall kunna vara ett alternativ till linjer i gymnasieskolan - Behöriga lärare för utbildningsinslagen - Skolstyrelsen godkänner ensam lärlingsplatserna. Propositionen föreslår flera förändringar för organisationen av skolledningsfunktionen. På två punkter kan vi inte biträda förslagen. Man föreslår en kommunalisering av skolchefstjänsterna med motiveringen att det knappast finns någon anledning att behålla skillnaden mellan skolan och övrig . Man menar att en skolchef kan jämställas med vilken förvaltningschef som helst. Enligt uppfattning är en sådan jämförelse missvisande. Myndigheterna ställer här mycket specifika krav beträffande ett gigantiskt utbildningsarbete som gäller alla barn och ungdomar i landet. Det råder också skolplikt och i realiteten ingen valmöjlighet då det gäller skola. Det är då rimligt att myndigheterna behåller möjligheten att ställa krav på utbildning och erfarenhet. En förutsättning för att vi skall biträda regeringens förslag är därför att samma behörighetskrav som gäller för skolchef också skall ställas . Detta bör ge regeringen till känna. Vi beklagar att regeringen inte velat fastställa en lägsta nivå för organisationen av den pedagogiska ledning m. m. som ryms inom de nuvarande skolledarfunktionerna. I kommande budgetproposition bör detta ske. Detta bör ges regeringen till känna. Mot bakgrund av det ansvar det innebär att ha hand om de ofta mycket ömtåliga och dyrbara maskiner och annan utrustning som finns i gymnasieskolan ansluter vi oss till SÖ:s uppfattning att tjänsterna som huvudlärare och institutionsföreståndare bör finnas kvar i gymnasieskolan. Budgetpropositionens redovisning av utbildningsinslagen i ungdomsplatserna bekräftar de misstankar som gjort att vi upprepade gånger krävt att en utvärdering skulle ske. inser också regeringen att något måste göras. Tyvärr har värdefull tid förlorats genom socialdemokraternas rädsla för granskning av deras åtgärder. Alla är överens om betydelsen av goda handledare när ungdomarna kommer ut på arbetsplatserna. Skolan har därför ett särskilt anslag för Mot bakgrund av att antalet platser i uppföljningsansvaret minskas med 2 000 föreslår föredraganden också att medlen till handledarutbildningen dras ner. Nivån per plats blir dock siffermässigt densamma. Enligt SÖ har arbetsmarknadens parter kritiserat att utbildningen skall omfatta . Föredraganden föreslår då att det skall bli möjligt att utbildningen skall kunna anordnas omfattande endast . Detta bör inte innebära en ambitionssänkning, säger propositionen vidare. För att ingen oklarhet skall råda anser vi, att formuleringen bör förtydligas så att det klart framgår, att utbildningen skall omfatta men att den kan meddelas vid två skilda tillfällen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. som föredraganden behåller anslaget till handledarutbildningen på nuvarande nivå för skolans del, talar hon om att det är nödvändigt att höja bidragen till löntagarorganisationerna för att kvaliteten på handledarutbildningen skall kunna bibehållas. Detta anslag höjs med inte ! hävdar vi att skolans anslag för handledarutbildning är tillräckligt. Vi yrkar därför avslag på propositionen i denna del. För att emellertid skolans anslag skall hållas intakt föreslår vi att det sänks med endast 3,5 milj. kr. Totalt kvarstår då 9,1 milj. kr. För del gäller att kravet på kvalitet skall upprätthållas för undervisning av elever vid såväl teoretiska och praktiska linjer som för elever i det kommunala uppföljningsansvaret. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om resursförstärkning för elever med läs- och skrivsvårigheter, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om överföring av resurser från den samlade skoldagen till de små skolorna, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om försöksverksamhet med skolkonferensen som beslutsfattande organ, 4. att beslutar att skolpliktsåldern skall inträda , 5. att som sin mening ger regeringen till känna att också de fria aktiviteterna på mellanstadiet bör användas för kompletterande undervisning i svenska, 6. att som sin mening uttalar att eleverna vid resp. skola själva bör avgöra vem som skall representera dem i skolkonferenserna, 7. att uttalar att skall ha rätt till två parallella linjer med förhöjt statsbidrag, 8. att som sin mening ger regeringen till känna att statsbidrag bör kunna beviljas Estniska skolan i för inrättande av högstadium, 9. att som sin mening ger regeringen till känna att statsbidrag bör kunna utgå till fristående skolor med finska som undervisningsspråk om de i övrigt uppfyller gällande kvalitetskrav, 10. att som sin mening ger regeringen till känna att anslagen för inköp av datautrustning också bör kunna disponeras för förhyrning av datorer, 11. att som sin mening ger regeringen till känna vikten av att särskilt tillgodose flickornas behov av utbildning i datateknik, 12. att för kommande budgetår beslutar höja statsbidraget till och skola med . utöver regeringens förslag, 13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om användningen av förstärkningsresursen, 14. att avslår regeringens förslag beträffande särskild ledningsgrupp för ökad satsning på kultur i skolan och i stället ger SÖ i uppdrag att initiera och leda arbetet, 15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om elevanknutet statsbidrag till , 16. att beslutar att direktramen för gymnasieintagningen ökas med 2 000 platser utöver regeringens förslag, 17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om åtgärder för att öka intagningen på N-linjen, 18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om viktade betyg, 19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om utökad försöksverksamhet med gymnasielinjer för elever med speciell begåvning, 20. att avslår propositionens förslag om en utökning av förstärkningsresurserna till gymnasieskolan med 15 milj. 21. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om lärlingsutbildning, 22. att som sin mening ger regeringen till känna att samma behörighetskrav som gäller för skolchefer skall ställas också , 23. att begär förslag från regeringen avseende nivån för organisationen av den pedagogiska ledning m. m. som ryms inom de nuvarande skolledarfunktionerna, 24. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om omfattningen av handledarutbildningen, 25. att beslutar att tjänsterna som huvudlärare och institutionsföreståndare bör finnas kvar i gymnasieskolan, 26. att avslår propositionens förslag om bidrag till löntagarorganisationerna för rekrytering till handledarutbildningen, 27. att beslutar anslå 9,1 milj. kr. till handledarutbildningen inom ungdomsuppföljningen. () () () ()