ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G902170 · 1985-11-20 00:00:00 — Motion till 1985/86:170 m. fl. Ändrad beskattning av gasol (prop. 1985/86:53) I propositionen föreslås att skatten på gasol skall ligga på samma nivå som skatten på naturgas. Detta motiverar enligt regeringen en kraftig skattehöjning på gasol, från nuvarande . per ton till först . per ton och sedan . Vid en så kraftig skattehöjning som den som föreslagits för gasol föreligger en uppenbar risk att den tunga industrin - främst vid nyinvesteringar men även genom ombyggnad av befintliga anläggningar - i miljökänsliga processer går över från gasol till elkraft eller olja. Det måste anses strida mot landets allmänna energipolitik att genom stora skattehöjningar på ett energislag tvinga fram investeringar i ett annat energislag, som kan bli en dyr bristvara. Från dessa utgångspunkter kan vi tillstyrka att skattehöjningen genomförs så långt som upp till en skattenivå om av skatten på olja. I praktiken torde detta innebära en skattehöjning i detta första steg från dagens /ton till /ton. Med anledning av vad i motionen anförts hemställer vi att beslutar att godkänna en höjning av skatten på gasol fr. o. m. , dock endast upp till en nivå om av skatten för olja. () ()
mot · G902171 · 1985-11-20 00:00:00 — Motion till 1985/86:171 m. fl. Ändrad beskattning av gasol (prop. 1985/86:53) Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:160 hemställer vi 1. att beslutar att skatten på naturgas skall vara /l , 2. att beslutar att avslå proposition 1985/86:53 om ändrad beskattning av gasol. P.-O. () ()
mot · G902177 · 1985-11-22 00:00:00 — i ärenden om lokala kabelsändningar m. m. 1985/86:22) Enligt tidigare riksdagsbeslut skall en ny lag om lokala kabel-TV-sändningar träda i kraft . Tillståndsprövning och tillsyn över verksamheten kommer att handhas av en kabelnämnd, gemensam för hela landet. I den nu aktuella propositionen föreslås bl. a. att kabelnämndens verksamhet bör finansieras med avgifter som tas ut av dem som fått tillstånd till satellitsändningar. Förutom till kabelnämndens förvaltningskostnader skall avgifterna användas som stöd till lokal programverksamhet, vilket nämnden också har att besluta om. Vid starten förväntas 120 000-150 000 hushåll vara anslutna till kabel-TV-nät. per hushåll kan kabelnämndens intäkter för det första budgetåret komma att uppgå till mellan 1,4 och 3 milj. kr. Detta förefaller att väl täcka de beräknade kostnaderna: nämndens administration ca 1 milj. kr., stödet till lokal programverksamhet 0,5 milj. kr. Framtagna prognoser pekar på att antalet anslutna hushåll kan komma att öka så snabbt, att kabelnämnden skulle förfoga över ansenliga belopp. 4 milj. kr. 8 milj. kr. 16 milj. kr. 25 milj. kr. 35 milj. kr. En årlig utgift på . kan för det enskilda hushållets del anses försumbar, jämfört med hela kostnaden för att ha tillgång till kabel-TV-nät. Det kan ändå inte anses helt klarlagt vilket pris de tilltänkta abonnenterna verkligen är beredda att betala. Reklam i kabel-TV är under utredning och förväntas bli avgjord . Sannolikt kommer möjligheten till reklamfinansiering att påverka kabelnämndens stöd till lokal programverksamhet. Vad den slutliga räkningen kommer att bli för de enskilda hushållen är mycket svårt att förutsäga. Det är troligt att skillnaden mellan olika orter kan bli stor. Att allmänheten tillförsäkras ett varierat utbud genom stödet till programverksamheten kan man bara hoppas. I proposition 1984/85:199 sägs: Utvecklingen på får visa om avgiften är väl avvägd. Osäkerheten i bedömningen är så pass stor att det känns angeläget att betona att beslutet är av temporär karaktär såväl vad gäller avgiftens storlek per hushåll som lägsta gräns för när avgift skall tas ut. Redan fr. o. m. /88 bör avgiften därför sättas lägre än vad som föreslås. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående det angelägna i att avgiftens storlek /88 bestäms till ett lägre belopp än vad som föreslås.
mot · G902178 · 1985-11-22 00:00:00 — m. fl. Avgifter i ärenden om lokala kabelsändningar m. m. 1985/86:22) I propositionen framläggs bl. a. förslag till medelsanvisningar för kabel- och närradionämnderna under /86 (fr. o. m. ). Enligt propositionen skall ett särskilt stöd utgå till lokal programverksamhet. Stödet föreslås uppgå till . för innevarande budgetår. Vi menar att det finns all anledning att se positivt på lokal TV-produktion. I den motion vi väckte med anledning av proposition 1984/85:199 om radiooch TV-sändningar i kabelnät erinrade vi dock om att ett flertal remissinstanser beträffande denna fråga framhållit att möjligheterna att på lokal nivå skapa kvalitativ och regelbunden programproduktion är begränsade. Det är dyrbart och besvärligt att bedriva TV-produktion och risken för att en satsning på lokala egensändningar misslyckas är överhängande. Vi är inte övertygade om att det finns tillräckligt vägande skäl för det allmänna att ekonomiskt engagera sig i denna nya verksamhet. Enligt vår mening finns dock andra möjligheter att skapa ekonomiska förutsättningar för lokal TV-produktion. Vad vi främst har i åtanke är att förbudet för reklam i kabelsändningar upphävs. Vi menar att ett tillåtande av reklam torde vara en förutsättning för att lokal programproduktion skall kunna bedrivas på ett sådant sätt att dess fortbestånd och kvalitet garanteras. Något ekonomiskt stöd från det allmänna till lokal programverksamhet (anslag G 23) bör med hänvisning till det anförda inte utgå. kostnader kommer därmed att minska. Det är därför möjligt att sänka den årliga avgift om . per ansluten bostad som enligt propositionen skall erläggas till kabelnämnden. Denna fråga bör dock aktualiseras först sedan viss erfarenhet vunnits beträffande de kostnader som är förenade med kabelnämndens verksamhet. När det gäller närradionämndens verksamhet anges i propositionen att finansiering sker genom avgifter från de sändande föreningarna. Vi vill i detta sammanhang erinra om att vi i samband med behandling av proposition 1984/85:145 motsatte oss att föreningarna skall åläggas att bekosta den del av närradionämndens verksamhet som utgörs av myndighetsutövning. Enligt vår mening bör föreningarnas avgift sänkas. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att beslutar att något stöd till lokal programverksamhet inte skall utgå. () () . () () () (m) () ()
mot · G902179 · 1985-11-20 00:00:00 — Motion till 1985/86:179 Sammanhållen skatteförvaltning, m. m. 1985/86:55) I propositionen föreslås att skatteförvaltningen skall få en renodlad och enkel organisation bestående av , länsskattemyndighetema och de lokala skattemyndigheterna. Med en sammanhållen organisation skall ansvars- och befogenhetsförhållandena bli enhetliga och klara. I ledningen för länsskattemyndigheten skall finnas en lekmannastyrelse, vilket innebär att det medborgerliga inflytandet över skatteförvaltningen kommer att förstärkas. Det är särskilt tillfredsställande att den nya organisationen för skatteväsendet skall genomföras redan från årsskiftet 1986-1987. Enligt propositionen skall en särskild organisationskommitté tillsättas för att utarbeta förslag till detaljorganisation för de nya länsskattemyndigheterna samt bereda övriga genomförandefrågor. I propositionen anförs särskilt att organisationskommittén beträffande bör ägna särskild uppmärksamhet åt ledningsfrågorna på grund av den regionala skatteförvaltningens storlek. Vi vill med anledning av detta även framhålla att i olika sammanhang har uttalat att regering och statliga myndigheter aktivt skall medverka till att skapa en bättre regional balans i . Enligt vår mening bör därför redan nu uttala och ge regeringen till känna att länsskattemyndigheten i bör lokaliseras till kommun. Förutom tidigare uttalanden om en bättre regional balans i finns ytterligare starka skäl för en lokalisering till . För det första är länsskattemyndigheten inte beroende av nära och dagliga kontakter och sammanträffande med andra myndigheter, organisationer eller företag. Så gott som samtliga arbetsuppgifter kan och skall utföras inom de egna kontorslokalerna. Det finns därför inget behov av en placering i . För det andra är innerstaden och särskilt utsatt för trafik- och andra miljöproblem. som man har ett stort överskott på trafikalstrande kontorsarbetsplatser finns en omfattande brist på bostäder. Genom en utflyttning kan de nuvarande lokalerna i skatteskrapan byggas om till lägenheter för framför allt ungdomar. För det tredje kommer en lokalisering till att också gynnsamt påverka utvecklingen i intilliggande kommuner som t. ex. och . Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en lokalisering av länsskattemyndigheten i till . () ()
mot · G902181 · 1985-11-21 00:00:00 — Motion till 1985/86:181 m. fl. Sammanhållen skatteförvaltning, m. m. 1985/86:55) I proposition 1985/86:55 lämnas förslag till en ny organisation för skatteförvaltningen. Syftet är att skapa en enkel och rak organisation med klara och enhetliga ansvars- och befogenhetsförhållanden. har att ta ställning till de föreslagna riktlinjerna för skatteförvaltningens organisation och ledningsfunktioner. En kommitté avses bli tillkallad för att lämna förslag om hur den nya organisationen närmare bör utformas. Vi tillstyrker de föreslagna riktlinjerna utom vad beträffar sättet att utse ledamöterna i länsskattemyndigheternas styrelser. Enligt vår mening bör ett medborgarinflytande organiseras så att valet av ledamöter i regionala styrelser utses så nära medborgarna i berörda regioner som möjligt. Detta sker inte om regeringen utser de aktuella styrelserna. Resp. landsting och landstingsfri kommun bör i stället förrätta valen av länsskattemyndigheternas styrelser. Vi vill också påpeka att vid det fortsatta arbetet måste möjligheterna till administrativ samordning mellan länsstyrelserna och de föreslagna länsskattemyndigheterna tillvaratas i så stor utsträckning som möjligt. Vi förutsätter också att de förslag det kommande utredningsarbetet leder fram till föreläggs för beslut. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi 1. att godkänner vad som föreslagits i proposition 1985/86:55 utom såvitt avser tillsättandet av länsskattemyndigheternas styrelser, 2. att beslutar att ledamöter i länsskattemyndigheternas styrelser skall utses av landsting och i förekommande fall landstingsfria kommuner. () () () () () ()
mot · G902184 · 1985-11-21 00:00:00 — Motion till 1985/86:184 m. fl. Kassettskatten (prop. 1985/86:57) I proposition 1985/86:57 föreslås vissa förändringar i fråga om den s. k. kassettskatten. Skatteuttaget föreslås bundet till kassettbandet som sådant och inte som till bandets speltid. Kassettskatten infördes och beräknades då ge intäkter på omkring 135 milj. kr. för helår räknat. Såväl som generaltullstyrelsen avstyrkte införandet av en kassettskatt bl. a. på grund av befarade kontrollsvårigheter. Den nya skatten motiverades främst med att intäkterna skulle möjliggöra ökade utgifter på kulturområdet. De moderata ledamöterna i skatteutskottet reserverade sig ensamma mot införandet av kassettskatten. De hänvisade dels till avstyrkandena från och generaltullstyrelsen, dels till ytterligare argument med främst principiell inriktning. Man hävdade vidare att skatteintäkterna sannolikt skulle bli väsentligt lägre än beräknat. har med anledning av erfarenheterna av kassettskatten föreslagit att den avskaffas. Intäkterna av kassettskatten har enligt varit 15 milj. kr. för /83 jämfört med då beräknade 125 milj. kr. för denna del av budgetåret. För /84 har inkomsterna varit 32,5 milj. kr. De flesta remissinstanserna tillstyrker att kassettskatten avskaffas. Det finns enligt vår mening inga argument som kan åberopas för att bibehålla kassettskatten ens med de förändringar som föreslås. Den bör således avskaffas. Det bör ankomma på vederbörande utskott att utarbeta erforderlig författningstext. Mot bakgrund av det anförda hemställer vi att beslutar att avskaffa lagen (1982:691) om skatt på vissa kassettband fr. o. m. . () () () () () () 1 1985186.3 sami Nr 184-185
mot · G902185 · 1985-11-22 00:00:00 — Motion till 1985/86:185 och (prop. 1985/86:57) I propositionen föreslås förändringar i den s. k. kassettskatten. Skatten utgår med för videokassettband och med för ljudkassetter. Enligt förslaget skall skatten i stället bli . per videokassettband och . per oinspelat ljudkassettband. Några övriga förändringar föreslås också. Kassettskatten infördes som ett provisorium och har sedan utvärderats av . RSV har i en skrivelse till regeringen redovisat resultaten av utvärderingen i fråga om skatteutfall, kostnader för uppbörd, administration, kontroll m. fl. I skrivelsen framhålls att skatteintäkterna blivit avsevärt mindre än förutsett, att RSV:s kostnader för administration uppgår till ca 0,6 milj. kr., att skatten är svårhanterlig samt att den utsätts för kvalificerade skatteundandragande åtgärder som i sin tur har konkurrenssnedvridande effekter inom branschen. RSV drar slutsatsen att kassettskatten bör avskaffas. RSV:s skrivelse har remissbehandlats. De flesta remissinstanserna tillstyrker att kassettskatten avskaffas. varnar för att man måste räkna med att smugglingsbenägenheten kommer att kvarstå. Detta medför att den seriösa handeln drabbas av en omöjlig konkurrenssituation. I propositionen dras emellertid slutsatsen att det inte föreligger tillräckliga skäl för att avskaffa skatten. I stället föreslås ett enklare beskattningsförfarande. Vi anser för vår del att givit tillräckliga bevis för att kassettskatten har skadliga verkningar, och vi delar därför RSV:s uppfattning att skatten skall avskaffas. Med hänvisning till ovanstående hemställs att med avslag på proposition 1985/86:57 beslutar om följande Lag om ändring i lagen (1982:691) om skatt på vissa kassettband: Lag om ändring i lagen (1982:691) om skatt på vissa kassettband Härigenom föreskrivs att lagen (1982:691) om skatt på vissa kassettband skall upphöra att gälla vid utgången av . () ()
mot · G902187 · 1985-11-21 00:00:00 — Motion till 1985/86:187 m. fl. Jämkningar i skyldigheten att lämna kontrolluppgifter (prop. 1985/86:58) Det förenklade deklarationsförfarande varom fattade beslut bygger bl. a. på en utvidgning av kontrolluppgiftsskyldigheten så att en detaljredovisning kan undvikas på intäktssidan. Detta innebär en skyldighet för banker och kreditinstitut att också lämna kontrolluppgift för ränteinkomster. hade tungt vägande invändningar mot det förenklade deklarationsförfarandet. Vi återkommer i den delen under den allmänna motionstiden. vill vi framhålla att när man slår in på denna väg är det nödvändigt att detta sker på ett sätt som är praktiskt genomförbart för banker och kreditinstitut. Det vore djupt olyckligt om man genom att tvinga fram hastverk hos uppgiftslämnarna kom fel från början. De nya bestämmelserna skall gälla års taxering. Det innebär att bankerna måste ha ett fungerande system anpassat för denna situation fr. o. m. , dvs. Även om är att anse som provår anser vi att uppgiftslämhandet med de tidsramar som ges inte rimligen kan byggas upp på ett bra sätt. Mot denna bakgrund finnér vi det vara rimligt att uppskjuta genomförandet . Med stöd av det anförda hemställs att beslutar att bankernas och kreditinstitutens uppgiftsskyldighet om räntor ej skall gälla vid taxering. () ()
mot · G902190 · 1985-11-21 00:00:00 — Motion till 1985/86:190 och mervärdeskatt (prop. 1985/86:47) Propositionen föreslår att undantag från skatteplikt för fiskebåtar (fartyg mindre än 12 x 4 m) skall upphöra att gälla. Som motivering framför statsrådet en svårighet för säljaren av fartyg att bedöma om fartyget skall användas till yrkesmässigt fiske samt att bestämmelsen om undantag från skatteplikt infördes då kontantprincipen för redovisning gällde. Lagstiftarna tog hänsyn till att likviditetsproblem kunde uppstå. Ett borttagande kommer främst att drabba kust- och insjöfiskarna då dessa i regel har fartyg mindre än 12 m. Här är också inkomsterna mer varierande än hos övriga fiskeföretag, eftersom fisket i större utsträckning styrs av faktorer såsom ishinder, dålig väderlek samt lokal avsättning. På ostkusten och insjöarna är ofta fiskeriverksamheten kombinerad med sysselsättning inom annan areell näring. Beroende på intäkternas storlek redovisar många fiskeföretag sin moms helårs- eller halvårsvis och har härigenom långa tidsperioder mellan avstämningarna. Onödiga och allvarliga likviditetsproblem kan härmed uppstå då fiskeföretaget blir tvunget att betala räntor för innestående moms. Det vore därför olyckligt om bestämmelsen om undantag från skatteplikt för fiskefartyg förändrades. Denna möjlighet bör finnas kvar för alla fiskare, oavsett storlek på fartyget. Kontrollfrågan borde kunna lösas genom att säljaren av fartyget åläggs att kontrollera att köparen har registreringsbevis för moms för inkomst av fiske. Med hänsyn till vad som anförts föreslås att beslutar att avslå regeringens förslag till ändring i lagen om mervärdeskatt i vad avser 8 § första stycket.
mot · G902191 · 1985-11-22 00:00:00 — mervärdeskatt (prop. 1985/86:47) I propositionen föreslås att undantag från skatteplikt för fiskebåtar, fartyg som är mindre än , skall upphöra att gälla. Som motiv anger regeringen svårigheter för säljaren av fartyg att avgöra om det skall användas för yrkesmässigt fiske eller ej samt att bestämmelsen om undantag från skatteplikt infördes då kontantprincipen för redovisning gällde. Genom slopandet av kontantmetoden finns enligt regeringen inte längre skäl för att bibehålla undantaget från skatteplikt. Ett borttagande kommer främst att drabba kust- och insjöfiskarna då dessa i regel har fartyg som är mindre än . Beroende på intäkternas storlek redovisar många fiskeföretag sin moms helårs- eller halvårsvis och har härigenom långa tidsperioder mellan avstämningarna. Även om det är möjligt att få en återbetalning av momsen medför förslaget att onödiga och allvarliga likviditetsproblem kan uppstå då fiskeföretaget blir tvunget att betala räntor för innestående moms. Jag anser därför att bestämmelsen om undantag från skatteplikt för fiskefartyg bör finnas kvar för alla fiskare oavsett storleken på fartyget. Kontrollproblemet som är den primära orsaken till den föreslagna förändringen kan i stället lösas genom att säljaren av fartyget åläggs att kontrollera att köparen har registreringsbevis för moms för inkomst av fiske. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer jag att avslår proposition 1985/86:47 såvitt avser ändringen av 8 § 1.
mot · G902192 · 1985-11-22 00:00:00 — Motion till 1985/86:192 mervärdeskatt (prop. 1985/86:47) Enligt lagen om mervärdeskatt föreligger inte skattskyldighet till mervärdeskatt för binderitjänster som utförs för utgivare av periodiska publikationer. Däremot föreligger skattskyldighet för s. k. kringtjänster såvitt dessa inte utförts eller förmedlats av det tryckeri som svarat för trycket av den periodiska publikationen. I det senare fallet föreligger inte, som följd av en lagändring 1984, skattskyldighet för kringtjänster. Genom den företagna ändringen av lagen om mervärdeskatt har uppenbarligen konkurrensförhållandet mellan tryckerier och rena binderiföretag snedvridits. Detta kan inte ha varit en önskad effekt av lagändringen. Lagen om mervärdeskatt bör därför ändras så att s. k. kringtjänster till bokbinderiverksamhet behandlas likartat oavsett vilken typ av företag som utför tjänsterna i fråga. Det bör ankomma på vederbörande utskott att utarbeta erforderlig författningstext. Mot bakgrund av det anförda hemställer jag att beslutar att lagen om mervärdeskatt ändras så att skattskyldighet till mervärdeskatt för s. k. kringtjänster behandlas likvärdigt oavsett vilken typ av företag som utför tjänsten.
mot · G902193 · 1985-11-22 00:00:00 — Motion till 1985/86:193 mervärdeskatt (prop. 1985/86:47) I proposition 1985/86:47 föreslås att en uttagsbeskattning bör ske för privat nyttjande av personbilar som utgör anläggningstillgångar hos yrkesmässiga säljare av sådana fordon. Förslaget om en uttagsbeskattning avstyrks av , samt i . Beräkning och uppföljning av en sådan uttagsbeskattning kommer, som framhålls av flera remissinstanser, att bli krånglig som utbytet för staten blir ringa. De bilar det gäller blir beskattade vid försäljningen, varför någon uttagsbeskattning inte bör ske. Det underlag som skatten skall beräknas på leder också till ett alltför högt skatteuttag. Genom att de bilar som är aktuella måste betraktas som arbetsredskap är det vidare principiellt tveksamt att införa någon uttagsbeskattning. Med hänvisning till det ovan anförda hemställer jag att beslutar avslå proposition 1985/86:47 såvitt avser uttagsbeskattning för privat nyttjande av personbilar som utgör anläggningstillgång.
mot · G902194 · 1985-11-25 00:00:00 — Motion till 1985/86:194 Ändrad mervärdeskatt (prop. 1985/86:47) Med anledning av proposition 1985/86:47 om ändrad mervärdeskatt hemställs 1. att genom att själv i all tillämplig lagstiftning iaktta en adekvat terminologi, grundad på regeringsformens distinktion mellan skatter och avgifter, föranleder regeringen och vederbörande myndigheter, inte minst inom tullväsendet, att i förordningar, föreskrifter och informationsbroschyrer tillämpa samma terminologi, 2. att beslutar att undanta vetenskapliga särtryck från mervärdeskatteplikt i enlighet med vad anfört till i skrivelse .
mot · G902195 · 1985-11-25 00:00:00 — Motion till 1985/86:195 och mervärdeskatt (prop. 1985/86:47) I proposition 1985/86:47 föreslås förändringar i gällande lag om mervärdeskatt. På flera punkter föreslås att det skattepliktiga tjänsteområdet utvidgas. Gränsen för redovisningsskyldighet föreslås vidare höjd till . De allmänna utgångspunkterna för propositionen är att utvidga det skattepliktiga området för tjänster för att undanröja kumulativa effekter och för att underlätta tillämpningen och kontrollen av skatten. Den utvidgning som föreslås är emellertid begränsad. kommer det att vara lönsamt för företag som inte är momsredovisningsskyldiga att utföra tjänster i egen regi. Trots att ett syfte med propositionen anges vara att göra mervärdeskatten mer konsumtions- och konkurrensneutral kommer, som visats i flera motioner, förhållandet ofta att bli det omvända. Det är uppenbarligen så att det arbete som legat till grund för propositionen inte i tillräcklig omfattning utvärderat konsekvenserna av de lagda förslagen. Det torde råda bred enighet om att reglerna beträffande uttag av mervärdeskatt skall utformas på ett sätt så att basen blir så bred som möjligt som snedvridningseffektema minimeras. Särskilt bör reglerna utformas så att mervärdeskatten blir, som anges i propositionen, konsumtions- och konkurrensneutral. Inte minst gäller detta i fråga om den konkurrens som förekommer mellan svenska och utländska företag. tillsattes den s. k. mervärdeskatteutredningen (Fi 1971:05) med uppdrag att verkställa teknisk översyn av mervärdeskatten. Utredningen, som inte har någon parlamentarisk förankring, har avgett ett stort antal betänkanden som oftast lett till lagstiftning. Det är enligt vår mening nu påkallat att företa en större översyn av mervärdebeskattningen i syfte att bl. a. uppnå de mål vi ovan angivit. Uppenbarligen leder inte de förslag på vissa detaljområden som läggs av den sittande utredningen till ett tillfredsställande helhetsresultat. Särskild hänsyn bör tas till den förhållandevis snabba tillväxten av tjänstesektorn . Mot bakgrund av det anförda hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande en övergripande utredning om mervärdeskatten.