mot · G8021711 · 1985-01-24 00:00:00 — m. fl. I den försvarspolitiska motion (1983/84:2216) som avlämnade framhölls att principerna för den svenska säkerhetspolitiken kännetecknas av fasthet och konsekvens. Neutralitetspolitiken är kärnan i denna politik. Därmed bidrar vi bäst till att säkerställa vårt eget och det övriga nationella oberoende och till att minska spänningen i . I motionen betonades att trovärdigheten för den svenska säkerhetspolitiken ökas ytterligare av att dess grunder bärs upp av en mycket stor riksdagsmajoritet. I motionen togs luftförsvaret upp med särskilt allvar. Utvecklingen ger en allt svårare hotbild i luften. Omvärldens attackflyg får ökade räckvidder, större lastförmåga och dess vapen får större precision. Transportflygkapaciteten ökar, liksom antalet helikoptrar för både transport och vapeninsats. Genom nya flygande radar- och stridsledningsflygplan skulle en angripare på helt annat sätt än tidigare kunna leda sina flygstridskrafter långt inne över svenskt område. Mot denna bakgrund framhöll att det vore ytterst olyckligt att reducera det svenska jaktflyget genom att lägga ned fullt användbara divisioner med J 35 Draken. Behovet av förbättrad radarövervakning av svenskt luftrum och svenskt havsområde betonades. Även behovet av en modern jaktrobot behandlades. träffades en fyrpartiuppgörelse om försvarspolitiken. Enligt mening var denna uppgörelse utomordentligt värdefull, både som manifestation och i sak. Genom uppgörelsen nåddes enighet mellan de fyra partierna om försvarsanslagen. Gentemot omvärlden är det värdefullt att kunna visa denna enighet, som markerar stor samstämmighet i synen på säkerhetspolitikens praktiska utformning. Denna enighet är desto angelägnare som det nordiska området fått allt större strategisk betydelse, vilket återspeglas i kränkningar av svenskt område och över huvud en ökad uppmärksamhet för vårt närområde i militärpolitiska sammanhang. innebar ett ekonomiskt tillskott till försvaret, för att kompensera främst för den förändrade dollarkursen. Med gällande priskompensationssystem hade man inte kunnat förutse att kursförändringar för en enskild valuta skulle kunna få så kraftig inverkan på försvarets köpkraft. Genom uppgörelsen bör de väsentligaste delarna av innehållet i 1982 års Därtill kommer de ytterligare förstärkningar som beslutats i fråga om ubåtsskyddet. Uppgörelsen tillgodosåg de punkter pekat på rörande luftförsvaret. Tre divisioner J 35 Draken kommer att kunna bibehållas till in . Moderna jaktrobotar tillförs . Radarstationer anskaffas och tas i bruk i avsedd omfattning. Innan uppgörelsen var risken stor för att en del radarstationer inte skulle kunna utplaceras därför att fortifikatoriska arbeten inte rymdes ekonomiskt. Utvecklingen av ett flygburet radarsystem - värdefullt för att öka uthålligheten i luftbevakningen och för att bl. a. ge bättre förvarning i fråga om eventuella kryssningsrobotar - kan ske enligt intentionerna försvarsbeslut. Dessa fyra åtgärder inom luftförsvaret är mycket angelägna. Luftförsvaret har stor betydelse inte bara i krig och vid svensk neutralitet vid krig i vårt närområde. Redan i fredstid har en effektiv incidentberedskap i luften stor inverkan på trovärdigheten i förmåga att upptäcka och avvisa dem som kränker våra gränser. har givit exempel som ytterligare illustrerar detta behov av god incidentberedskap. Det problem som gäller för utbyggnad av den svenska ubåtsskyddsförmågan synes förhållandevis väl avvägt. Det måste vara en balans mellan nyanskaffning av materiel och utbildning av personal för att sköta den. Det är tveksamt om en snabbare materielanskaffning skulle kunna nyttjas i organisationen. Det har också varit nödvändigt att prova olika slags metoder innan stora anskaffningar beslutas, eftersom de specifika förhållandena i svenska vatten gör att materiel framtagen för andra slags havsområden inte säkert passar här. Svensk industri har också ökat sin kunskap högst väsentligt , vilket gör att de medel som anvisats för ubåtsskyddsåtgärder synes oss rimligt avvägda. I gavs en samlad syn på de krav utbåtskränkningarna ställer. Från sida har påpekats att ombyggnad av ytterligare tunga helikoptrar för ubåtsjakt borde kunna genomföras snabbare än planeringen utgått från. Det är alltså angeläget att försvarsbeslut i allt väsentligt kan fullföljas, och det är mycket glädjande att det sedan nära finns en mycket stor enighet om försvarsanslagen. Tyvärr har en del av det positiva med enigheten rörande anslagen förlorats genom en rad utfall mellan socialdemokrater och moderater. beklagade detta i sitt tal inför utrikespolitiska institutet . Han betonade att debatten om den svenska utrikes- och säkerhetspolitiken inte bör urarta till inrikespolitiskt gräl och okvädanden politiker emellan. "En sådan nivåsänkning av debatten kan t. o. m. skada omvärldens tilltro till fastheten i svensk säkerhetspolitik." I ett läge då både och omvärlden upplever att det nordiska området mer än tidigare är nära invävt i förhållanden som direkt berör maktblocken och deras relationer bör det vara särskilt angeläget att undvika svenska åtgärder som kan väcka tivel om fastheten i den svenska säkerhetspolitiken. ökade rimligen omvärldens tilltro. Det borde inte vara någon större uppoffring för något parti att avstå från utspel och anklagelser som verkar i motsatt riktning. Det är värdefullt med den uppnådda breda enigheten om försvaret under innevarande försvarsbeslutsperiod. Det är förhoppning att det skall vara möjligt att nå en bred enighet också om försvarspolitiken efter 1987. Både säkerhetspolitiken i stort och de ekonomiska ramarna för olika totalförsvarsgrenar behandlas av försvarskommitté inför försvarsbeslutet . I årets budgetproposition är försvarsministern inte beredd att ge ÖB alla de av denne begärda beställningsbemyndiganden för ny materiel. Enligt mening finns det inga skäl att nu förändra rollfördelningen mellan regering och ÖB i fråga om beslutsbefogenheter rörande materielbeställningar. Detta synes heller inte vara regeringens avsikt. De materielobjekt som avser innevarande försvarsbeslutsperiod bör, vilket bekräftades genom fyrpartiuppgörelsen , så långt möjligt fullföljas enligt beslut. En god regel i ett system med femåriga försvarsbeslut bör vara att ges en reell handlingsfrihet vid försvarsbeslutstillfällena. Alltför stora bindningar in i följande försvarsbeslutsperiod bör inte vara gjorda i förväg. Redan personal, fredsorganisation, värnpliktssystem och långsiktigheten i stora materielobjekt gör att "arbete" och "trögheten" är mycket stora. Den reella handlingsfriheten inför ett nytt försvarsbeslut är därför alltid beskuren. Men det gäller att se till att ett visst utrymme ändå finns för nytänkande och om tänkande. försvarsutskott har tidigare framhållit att "bemyndigandekvoten" inte får vara alltför stor i slutet av en försvarsbeslutsperiod. Bemyndiganden på materielområdet innebär att ger regeringen och myndigheterna tillstånd att beställa materiel för leverans . Om dessa bemyndiganden för t. ex. en försvarsgren uppgår till 5 miljarder som materielanslaget för försvarsgrenen nästa budgetår är 1 miljard blir "bemyndigandekvoten" 5. Regeln bör vara att kvoten tillåts bli ganska stor strax efter ett femårigt försvarsbeslut men att den sedan bör minska inför nästa beslut. Ansvaret för att hålla nere "bemyndigandekvoterna" inför ett försvarsbeslut vilar självfallet på statsmakterna. Regeringens uttalanden i årets budgetproposition rörande nya beställningsbemyndiganden synes oss mot denna bakgrund rimliga. I debatten talas om handlingsfrihet rörande försvarsanslagets storlek, men det är också viktigt att behålla en handlingsfrihet rörande hur anslaget skall fördelas på olika objekt och verksamheter. beskärs kraftigt om "bemyndigandekvoterna" tillåts vara alltför höga i slutet av en försvarsbeslutsperiod. En annan mycket viktig faktor för handlingsfriheten är att driftkostnaderna hålls under ordentlig kontroll. Försvaret har ett ambitiöst rationaliseringsprogram just för att hålla nere driftkostnaderna. Ett av inslagen i detta program är en anpassning av fredsorganisationen. Här finns dock anledning till oro, då planerade besparingar kan bli svåra att nå så tidigt som skulle behövas för att få ekonomisk balans i försvaret. skrev försvarsministern (i proposition 1983/84:112) att man måste överväga nya förändringar i fredsorganisationen utöver dem som beslutades . "Enligt min mening är det inte möjligt att avvakta försvarsbeslut, eftersom de fredsorganisatoriska förändringar som där kan komma att beslutas knappast hinner ge några större besparingseffekter förrän efter /92." Statsrådet bedömde att utbildningskapaciteten i armés fredsorganisation underutnyttjas med ca 2 000 platser. Regeringen har emellertid avstått från att lägga fram några förslag härom till . Det allvarliga med detta är självfallet just det som försvarsministern betonade för mindre än , alltså att möjliga besparingar skjuts alltför långt fram i tiden. Som försvarsministern anför i budgetpropositionen har värnpliktsutbildningskommittén lagt fram förslag som skulle kunna minska antalet utbildningsförband högst väsentligt. Därtill kommer att antalet värnpliktiga minskar påtagligt . Enligt värnpliktskommittén bör antalet förband kunna minska med kanske ytterligare en tredjedel. Problemet är att nästa försvarsbeslutsperiod kan komma att drabbas av större driftkostnader än vad som vore nödvändigt, om inte ytterligare åtgärder vidtas. Uteblivna åtgärder försämrar möjligheterna till förnyelse av krigsorganisationen och blir därmed till nackdel för försvarseffekten. Det är därför angeläget att det fortsatta rationaliseringsarbetet inriktas så att man genom beslut eller söker ta igen vad som förloras. De frågor som här berörts anknyter till budgetpropositionen. godtar alltså regeringens förslag till ekonomisk ram för det militära försvaret under nästa budgetår. godtar också regeringens förslag rörande beställningsbemy ndiganden. Däremot finner vi det nödvändigt att aktualisera frågan om priskompensation för innevarande budgetår. I proposition 1983/84:40 föreslog regeringen att försvarets priskompensationssystem inte skulle tillämpas. Priskompensationen skulle då därest inflationen översteg begränsas. I partimotion (1983/84:86) gick emot detta förslag. Det var den enda motion som gick emot regeringens förslag på denna punkt. I motionen påpekades att frågan om rättvisande priskompensationssystem är mycket viktig för att kunna ge god stadga i planeringen för försvaret. Missvisande priskompensationssystem kan leda till felaktiga beslut inom försvarsområden. föreslog och en mycket bred riksdagsmajoritet beslöt därför 1982 om ett nytt priskompensationssystem för försvaret. Om besparingar görs genom att priskompensationssystemet inte täcker kostnadsökningar riskerar vi att få panikåtgärder kanske i slutet av ett budgetår. Sådana besparingar kan ofta få mycket allvarligare verkningar än en planerad besparing, eftersom en panikåtgärd kan ge stora skador i ett system. kan inte aceptera den föreslagna metoden för begränsningar av försvarets automatiska kostnadskompensation. De icke-socialistiska partierna reserverade sig i försvarsutskottet (FöU 1983/84:7) för bifall till motionen. Men också majoriteten hade stor förståelse för behovet av en stabil planering. Liksom försvarsministern och motionärerna anser utskottet att stabiliteten i försvarsplaneringen är mycket betydelsefull. Den utformning av automatikbegränsningen av försvarsutgifterna unde rår 1984 som regeringen föreslår har tagit hänsyn till detta. Utskottet - som räknar med att inflationen inte kommer att överstiga - tillstyrker en begränsning med föreslagen utformning. Verkligheten blev att inflationen steg med . Därmed är läget väsentligt annorlunda än det utskottet räknade med. En preliminär bedömning ger vid handen att den av socialdemokraterna och kommunisterna beslutade indexspärren medfört ett bortfall av prisregleringsmedel till försvaret om ca 240 milj. kr. Vi föreslår att försvaret tillförs det belopp som krävs för att det skall få full priskompensation enligt försvarsprisindex med hänsyn till växelkursförändringar m. m. Det är alltså fråga om ett belopp för priskompensation , inte en höjning av försvarets ekonomiska ram. Tillförs inte beloppet torde det bli nödvändigt att reducera planerad verksamhet eller anskaffning inom försvaret i förhållande till det innehåll som beslutades genom fjolårets fyrpartiuppgörelse, då förutsättningen fortfarande var den att regeringen skulle lyckas med den proklamerade ekonomiska politiken. Det är sålunda inte frågan om att den av oss föreslagna priskompensationen skall möjliggöra några nya åtaganden. Förslaget bör i stället ses som en strävan att undvika urholkningar i förhållande till den försvarsförmåga som tidigare uttalat sig för. Enligt mening är det av avgörande betydelse för vår säkerhetspolitik att försvarsbeslut fullföljs på det sätt som fyrpartiuppgörelsen skapade förutsättningar för. Fjolårets uppgörelse utgör därför grund för besluten vid årets och nästa års beslut om försvarets ekonomi. anser vidare att det är viktigt att ges rimlig handlingsfrihet års försvarsbeslut, dels genom att "bemyndigandekvoterna" inte tillåts bli alltför höga, dels genom att fortsatta rationaliseringar av fredsorganisationen drivs med sådan kraft att driftkostnaderna i försvaret kan reduceras. Försvaret bör ges full priskompensation även så att avsedd försvarseffekt kan upprätthållas. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att i skrivelse till regeringen framhåller vad som i motionen sagts om nödvändigheten av att fullfölja försvarsbeslut, 2. att i skrivelse till regeringen betonar vad som i motionen anförts om behovet att hålla nere "bemyndigandekvoterna" inför ett nytt försvarsbeslut, 3. att i skrivelse till regeringen framhåller behovet av fortsatta rationaliseringar i försvarets fredsorganisation i syfte att hålla nere försvarets driftkostnader, 4. att beslutar att försvaret skall tilldelas priskompensationsmedel för innevarande budgetår så att full priskompensation ges även för , för vilket enligt preliminära beräkningar krävs ett tillskott på 240 milj. kr. () () () ()