mot · G8021465 · 1985-01-24 00:00:00 — m. fl. har drabbats av en ogynnsam utveckling i fråga om sysselsättningen. Länet är starkt beroende av utvecklingen inom ett fåtal stora industrier och av statlig verksamhet. Konjunktursvängningar, strukturförändringar och starka krav på rationaliseringar har lett till höga arbetslöshetstal och befolkningsminskning. Denna negativa utveckling bröts , och en viss återhämtning kunde skönjas . För att säkerställa en fortsatt stabil utveckling behövs dock en rad långsiktiga åtgärder. Angelägna behov är exempelvis ökad högre teknisk utbildning, satsningar på att få större bredd i utbudet av arbetstillfällen inom industri och service samt kompensation för den drastiska personalminskning som skett inom statlig verksamhet. har länets folkmängd minskat med över 3 400 personer eller . Detta är den största relativa folkminskningen bland länen. Den har drabbat samtliga fem kommuner men särskilt kommun som minskat , vilket är mer än i någon annan kommun i landet. Förutom att genom den mycket besvärliga arbetsmarknaden haft ett omfattande flyttningsunderskott har länet även fått vidkännas ett allt större födelseunderskott. Befolkningens ålderssammansättning förskjuts således genom den stora utflyttningen mot allt högre åldersklasser. Födelseunderskottet kommer därför att bli ett problem även . Tillverkningsindustrin svarade 1980 för av sysselsättningen i mot i riket, medan servicesektorn var betydligt mindre än i riket. var i länet mot i riket sysselsatta inom servicesektorn. har antalet arbetstillfällen inom industrin i minskat med 5 000. Industrisysselsättningen har utvecklats positivt av tillbakagång. Det är främst de större verkstadsföretagen som ökat Men även utvecklingen för småföretagen har varit gynnsam. Sysselsättningsökningarna har varit särskilt betydande vid i och vid anläggningar i länet. Trots en allmänt positiv utveckling för industrin just nu finns det oroande inslag. Den strukturomvandling som stora delar av länets industri genomgått eller genomgår kommer att innebära personalminskningar. En kommande lågkonjunktur tillsammans med införandet av ny teknik i produktionen kan snabbt få ett genomslag i industrisysselsättningen. har antagit ett industriprogram för länet. 1 programmet slås fast industrins betydelse för länets utveckling, och åtgärder föreslås för att stärka och utveckla industrin. Bland viktiga åtgärder är att introducera ny teknik i såväl produktionsprocesser som i produkterna. Utbildning och forskningssamverkan ges en särskild roll för att utveckla den blekingska industrin. I linje med detta synsätt är arbetet i full gång med att inrätta resurscentra inom elektronik och verkstadsteknik i länet. Den statliga sysselsättningen i länet, som till stor del är koncentrerad till försvarssektorn, har minskat , medan den i riket som helhet ökat . har de statliga arbetstillfällena i länet minskat med 1 700. Trots att insatserna av arbetsmarknadspolitiska åtgärder varit stora har den öppna arbetslösheten i länet varit hög. var 3 240 personer arbetslösa, som det endast fanns 294 kvarstående lediga platser. Totalt var därmed av arbetskraften utan arbete. Motsvarande andel för riket som helhet var . var därmed ett av de hårdast drabbade länen vid mättidpunkten. Kvinnorna drabbas särskilt hårt i det rådande arbetsmarknadsläget. Av det totala antalet arbetslösa var 1819 eller kvinnor. Ungdomen är en annan grupp som drabbas hårt. av de arbetslösa var . Utöver den öppna arbetslösheten har en relativt hög dold arbetslöshet, framför allt bland kvinnor. Förvärvsfrekvensen för dessa är således låg i länet jämfört med riket. Arbetslöshet och folkminskning medför stora påfrestningar för kommunerna och . Skattekraften i länet är låg och motsvarar av rikets medelskattekraft. Den negativa sysselsättnings- och befolkningsutvecklingen i länet börjar få stora direkta effekter på kommu Kostnaderna för beredskapsarbeten samt för socialvård till personer som ställs utan försörjningsmöjligheter ökar. Ett växande antal förtidspensionärer okar också kostnaderna. Antalet outhyrda lägenheter är stort i länet. är således ett av de län som har den högsta andelen tomma lägenheter. I de allmännyttiga bostäderna är 1 116 eller av lägenheterna outhyrda jämfört i riket. Endast ett län har en högre andel outhyrda lägenheter. Tillsättning av särskild Blekingedelegation Sedan den socialdemokratiska regeringen tillträdde har den på ett positivt sätt behandlat de ansökningar om regionalpolitisk! stöd som ingivits. Men de omfattar bara ett fåtal nya arbetstillfällen. har fler företag lagts ner och större förändringar skett som resulterat i att ett större antal arbetstillfällen försvunnit. Det står nu helt klart att de insatser som gjorts är otillräckliga för att undanröja de allvarliga strukturella problem som förefinns i länet. Vi måste därför kräva att samlade insatser kommer till stånd på samma sätt som skett i andra områden, exempelvis , , , och senast . Under hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att en särskild delegation med företrädare för berörda departement och myndigheter bör tillsättas i syfte att ge förslag till åtgärder som kan leda till ökad sysselsättning inom . () () Befolknings- och sysselsättningsutvecklingen i Befolkningsutvecklingen 1984 i jämfört med några skogslän (, och ) samt riket illustreras i figur 1. Diagrammet bygger på en indexserie med som basår (=100). Redovisningen avser förhållandet vid ingången av respektive år. Arbetslösheten i jämfört med de övriga länen samt riket åskådliggörs i tre stapeldiagram. I det första illustreras det totala antalet arbetslösa i relation till befolkningen i åldern 16 . Det andra diagrammet jämför antalet arbetslösa ungdomar i åldern 16 i förhållande till total folkmängd inom samma åldersintervall i länen. Det tredje stapeldiagrammet visar antalet arbetslösa kvinnor i förhållande till det totala antalet kvinnor i åldern 16 . Alla tre figurerna bygger på AMS statistik om antalet kvarstående arbetssökande utan arbete för omedelbar placering. Avslutningsvis redovisas sysselsättningen vid de elva största industriföretagen i jämfört med (november månad). Det siffermaterial som ligger till grund för diagrammet, återfinns i en tabell sist i sammanställningen. Statistiken har erhållits från regionalekonomiska enhet. och några skogslän, index 1975=100 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 1984 Totalt antal arbetslösa i länen 1984, % av bef. Z A Y O Antal arbetslösa ungdomar i länen 1984, % av bef. Antal arbetslösa kvinnor i länen 1984, % av tot. Sysselsättningsutvecklingen vid 11 största industriföretag B Antal sysselsatta 1984 Sysselsättnings 1984/85:1465 18 Dnr 84/85:1099 Sysselsatta vid 11 största företag 1975 - 1984 1975 1984 1975 - 1984 (end 1975) (Fd ftcit) ;3 :: /',r^ - ;V ' :Z".