mot · G90258 · 1985-10-15 00:00:00 — PerUnckel m. fl. Ny skollag m. m. 1985/86:10) Moderata samlingspartiet har i motion 1984/85:2818 angivit riktlinjerna för en skola som sätter elevens möjlighet att nå kunskap främst. I motionen heter det bl. Varje människa bär inom sig anlag som rätt utvecklade ger henne möjligheter att berika och ta ansvar för sitt eget liv. Det unika i vars och ens personlighet ger nödvändiga bidrag till den mångfald av egenskaper, färdigheter och intressen som behövs för att forma ett gott samhälle. Det är skolans huvuduppgift att utveckla varje elevs begåvning. Det innebär att skolan måste vara så organiserad att den förmår att anpassa kunskapsförmedlingen till olika önskemål och behov. Alla elevers rätt till förkovran och framsteg blir reell först när skolan möter den enskildes anlag och intressen med respekt och uppmuntran. En sådan hänsyn till den enskildes särart är dessutom nödvändig för att utveckla varje ung människas tro på sig själv. Att få lyckas i skolan stärker självförtroende och självrespekt. Den enskilde behöver en stabil bas av kunskaper och färdigheter. Basutbildningen skall ge färdigheter i att tala, läsa, skriva och räkna samt grundläggande kunskaper om dagens samhälle, om vår historia och vårt kulturarv. Dagens skola motsvarar inte i tillräcklig utsträckning dessa krav. Vårt reformprogram innebär: Att förmedla kunskap anges kompromisslöst som skolans viktigaste uppgift. Ämnesstudier sätts före ytlig överblick. Respekten för den enskildes särart återupprättas. Det ger de bästa förutsättningarna för att uppfylla kunskapskravet, men också för att uppnå angelägna sociala mål. Skolans krav och förväntningar på eleverna manifesteras genom betyg på alla skolans stadier. De på detta sätt redovisade kunskaperna avgör urvalet till fortsatta studier. Lärarnas utbildning reformeras. Tanken på en enhetlig grundskollärarutbildning avvisas. Universiteten och högskolorna lösgörs från de snäva nyttokraven. Den högre utbildningen och forskningen ges möjlighet att fritt söka nya sanningar. I motionen föreslås en rad förändringar i syfte att nå de angivna målen. Skolstarten föreslås ske tidigare än , högstadiet skall ges en mera variationsrik utformning, lärlingsutbildning förordas på gymnasieskolans yrkesinriktade studievägar, riktlinjerna för ett nytt antagningssystem till högre utbildning skisseras. Flera av de frågor sorn diskuteras i motionen berörs också i det förslag till Mot. ny skollag som regeringen nu presenterar. Vi avstår emellertid från att på nytt framföra alla de förslag som den nämnda motionen innehåller. Vi hänvisar i stället till denna. I det följande diskuterar vi först och främst de faktiska förändringar som regeringen nu förespråkar. För att bästa tänkbara utbildning skall kunna erbjudas varje elev är det av vikt att den enskilde ges möjlighet att själv välja skola. Vi har i den tidigare refererade motionen angivit hur detta kan gå till när det gäller statsbidragen till de fristående skolorna. Rätten att välja skola skall emellertid enligt vår mening inte begränsas till en rätt att välja mellan det allmänna skolväsendet och skolor utanför detta utan också inbegripa en rätt att välja mellan skolor inom det allmänna skolväsendet. Regeringen säger sig i propositionen finna en sådan strävan angelägen. Närmare föreskrifter skall enligt propositionen meddelas i skolförordningen. Hur långt regeringens beredvillighet att medge valmöjligheter sträcker sig kan därför inte avgöras . I propositionen sägs endast att elevens önskemål skall nämnas som en särskild faktor - underförstått bland andra i de föreskrifter regeringen avser meddela. Enligt vår mening skall elevernas rätt att välja skola uttryckligen slås fast i skollagen. Vi ber att i detta sammanhang få hänvisa till vad som framhålls i regeringens avgivna regeringsförklaring: Möjligheterna för den enskilde att påverka innehållet i den offentliga verksamheten bör ökas, liksom möjligheterna att inom den offentliga sektorn välja t. ex. daghem, skola och läkare. Endast starka skoladministrativa skäl skall tillåtas väga över elevens personliga önskemål. I ett samhälle med en så dominerande ställning för den allmänna skolan är det av särskild betydelse att elevernas rätt till informationsfrihet säkerställs. En ytterligare paragraf som hänvisar till grundlagens regler om informationsfrihet (se 2 kap. 1 § RF) bör enligt vår mening tillföras skollagen. Paragrafen skulle kunna erhålla följande lydelse: Undervisningen i det allmänna skolväsendet skall alltid utformas med beaktande av den eleverna tillkommande informationsfriheten så att deras rätt att inhämta och mottaga upplysningar och att i övrigt taga del av andras yttranden icke inskränks utöver vad som i lag angivits med stöd av 2 kap. 13 § regeringsformen. I regeringens lagförslag införs en ny angivelse av högstadiets inriktning. I förslaget anges att - dvs. också högstadiet - skall innebära en i huvudsak gemensam studiegång. I den tidigare lydelsen av stadgandet om innehållet i återfinns inte sådana målangivelser. Vi motsätter oss för vår del den förändring som regeringen förordar. Enligt vår mening är det tvärtom angeläget att lämna större utrymme för elevernas personliga val. Endast härigenom kan varje elevs särart tas till vara och alla begåvningstyper utvecklas. Det föreslagna stadgandet innebär alltså en förändring i sak i riktning mot en mera likriktad skola som vi finner felaktig. Anmärkningsvärt är dessutom att regeringen i propositionen undviker att ange detta som en saklig förändring. Det är svårt att frigöra sig från intrycket att regeringen velat genomföra förändringen utan att det i onödan skulle väcka uppmärksamhet. Regeringen föreslår att möjligheterna att tillämpa s. k. vartannatårsintagning i skall tas bort. Skälet härför anges som principiellt. Ingen elev skall tvingas skjuta upp sin skolstart, hävdar regeringen. Vi finner inte den principiella invändningen hållbar. Det är naturligtvis inte eftersträvansvärt att elever inte får börja skolan då skolplikten inträder. Om vartannatårsintagning emellertid i särskilda fall kan innebära att annars nedläggningshotade skolenheter kan bevaras utesluter vi inte att fördelarna uppväger nackdelarna. Möjligheten att ta in elever bör alltså enligt vår mening finnas kvar. Länsskolnämnder och regionala planeringsråd Med hänvisning till att samverkan mellan utbildning och arbetsliv är viktiga inslag i planeringen på länsnivå föreslår regeringen att representationen för arbetslivet skall utökas i länsskolnämnderna. Mot nuvarande två ledamöter föreslås fyra ledamöter företräda arbetstagar- och arbetsgivarorganisationerna. Liksom övriga delar av statsförvaltningen har länsskolnämnden uppgifter som innebär myndighetsutövning. Det är därför, enligt vår uppfattning, olämpligt att nämndens ledamöter utses på ett sådant sätt att de förutses företräda sina uppdragsgivares intressen i första hand. Korporativa inslag hör inte ihop med myndighetsutövning. Mot denna bakgrund föreslår vi att som sin mening ger regeringen till känna att företrädare för arbetsmarknadsorganisationer eller andra organisationer inte skall ingå som ledamöter i länsskolnämnderna. Däremot skall naturligtvis personer med särskild kännedom om arbetsmarknaden kunna ingå i nämnderna. Vi instämmer däremot i regeringens förslag att nuvarande samverkan i form av regionala planeringsråd inte i fortsättningen behöver regleras centralt. Vi förutsätter att nödvändig samverkan med bl. a. olika företrädare för arbetslivet sker i den omfattning och i de former som varje länsskolnämnd finner lämpligast. Med hänvisning till det framförda hemställs 1. att beslutar att i skollagen införa en ny paragraf av följande lydelse: Undervisningen i det allmänna skolväsendet skall alltid utformas med beaktande av den eleverna tillkommande informationsfriheten så att deras rätt att inhämta och motta upplysningar och att i övrigt ta del av andras yttranden icke inskränks utöver vad som i lag angivits med stöd av 2 kap. 13 § regeringsformen. 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående rätt att välja skola inom den allmänna skolans ram, 3. att beslutar att 4 kap. 3 § förslaget till ny skollag skall ha följande lydelse: skall utveckla varje elevs egenskaper och förutsättningar. Särskilt stöd skall ges till elever som har svårigheter, så att alla elever ges goda grundläggande kunskaper. 4. att avslår regeringens förslag att avskaffa möjligheterna till s. k. vartannatårsintagning, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om länsskolnämndernas sammansättning. () ()