ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G902118 · 1985-11-19 00:00:00 — Motion till 1985/86:118 m. fl. Vissa socialförsäkringsfrågor (prop. 1985/86:38) I propositionen föreslås vissa förändringar i reglerna om indragning av sjukpenning och föräldrapenning vid förändrad vistelseort. Förslaget innebär att man inte behöver anmäla tillfällig bortovaro om man är sjuk eller har sjuka barn (tillfällig föräldrapenning). För föräldrapenning slopas kravet på anmälan om ändrad vistelseort helt. Vi instämmer i förslagen. Vi har tidigare kritiserat de gällande reglerna och den tillämpning av dessa som ägt rum. Det är uppenbart orimligt att den som uppbär sjukpenning eller föräldrapenning inte skall kunna lämna kommunen utan att anmäla detta. Enligt vår uppfattning är de föreslagna reglerna en lämplig avvägning mellan önskemålen om ett enkelt och obyråkratiskt system och de intressen som har av att kunna komma i kontakt med den som uppbär sjukpenning eller tillfällig föräldrapenning. I propositionen föreslås också en viss försöksverksamhet med flexiblare sjukpenningersättning och försök med enhetliga patientavgifter. Vi har inga invändningar mot förslagen. De bör kunna medföra förbättringar för den enskilde och också ge möjligheter till besparingar. läns landsting har begärt att få bedriva försöksverksamhet där kostnaderna för resor ingår i högkostnadsskyddet inom sjukvården. har tidigare påpekat det angelägna i att högkostnadsskyddet även omfattar reskostnadema (motion 1984/85:1756). Det nuvarande högkostnadsskyddet innebär att en person blir befriad från ytterligare kostnader för vårdbesök och läkemedel efter 15 tillfällen. Detta betyder att kostnaden högst kan bli . Reskostnader ersätts dock endast med det belopp som överstiger . En person som ofta tvingas uppsöka sjukvård och har höga reskostnader kan således drabbas av väsentligt högre kostnader. Detta kan kritiseras bl. a. av handikapprörelsen. Vi anser det därför vara angeläget att läns landsting ges möjlighet att starta denna försöksverksamhet. I propositionen anges som motiv för att vägra att bedriva denna försöksverksamhet att det redan pågår försöksverksamhet i andra landsting där sjukresorna administreras av . Vi anser inte att detta är ett hållbart motiv. Det bör tvärtom vara intressant att få till stånd försöksverksamhet med olika modeller där kostnaderna för dem som drabbas av höga reskostnader minskas. Vi anser därför att bör begära ett nytt förslag från regeringen som möjliggör för läns landsting att bedriva den försöksverksamhet som de har ansökt om. Förslaget bör utarbetas skyndsamt så att försöksverksamheten kan påbörjas utan alltför stor försening. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen begär ett förslag som möjliggör för läns landsting att bedriva försöksverksamhet där högkostnadsskyddet även omfattar reskostnaden. () () () ()
mot · G902119 · 1985-11-19 00:00:00 — Motion till 1985/86:119 och socialförsäkringsfrågor (prop. 1985/86:38) har i en rapport redovisat vissa slutsatser av den översyn som gjorts angående den lagregel som gör det möjligt för att under vissa förutsättningar dra in eller sätta ned sjukpenningen. En av de slutsatser som RFV drar gäller behovet av anmälning om ändrad vistelseadress vid s. k. tillfällig föräldrapenning (dvs. föräldrapenning vid tillfällig vård av barn). RFV anser för sin del att något behov av sådan anmälning inte finns. RFV anför som stöd för sin uppfattning: Om anmälningsskyldigheten slopas för den övriga föräldrapenningen skulle det innebära vissa nackdelar att ha den kvar för endast föräldrapenning för tillfällig vård av barn. Skilda regler kan skapa informationssvårigheter och risk för att föräldrar missförstår lämnad information och därmed riskerar att gå miste om ersättning. Verket anser således att bestämmelsen skall tas bort. Regeringen har emellertid inte anslutit sig till denna uppfattning utan föreslår att anmälningsskyldigheten vid tillfällig föräldrapenning står kvar. Vi anser att de skäl som RFV åberopar är starka. Anmälningsskyldigheten bör således slopas även vid tillfällig föräldrapenning. Det bör ankomma på utskottet att göra nödvändiga justeringar i lagtexten. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar om sådan ändring i lagen om allmän försäkring att anmälning om ändrad vistelseadress vid tillfällig föräldrapenning ej behöver göras. () ()
mot · G902121 · 1985-11-19 00:00:00 — Motion till 1985/86:121 tillägg (prop. 1985/86:41) Med hänvisning till den hemställan om avslag på proposition 1985/86:41 om tulltillägg som utvecklats i motion av () m. fl. vill jag dessutom anföra följande. av tulluppbörden under /85 utgörs av mervärdeskatt. Såsom konstaterats i propositionen uppkommer inget skattebortfall för staten även om mervärdeskatten beräknas på felaktiga varuvärden. Det kan därför inte vara rimligt att införa en sanktionsbestämmelse mot en åtgärd som inte medför skattebortfall för staten. Risken är uppenbar, att lojaliteten mot en sådan lagstiftning undergrävs. Enligt propositionen kan tulltillägg även påföras om felaktigt tulltaxe- och statistiskt nummer anges. Med hänsyn till de svårigheter som är förknippade med att ange rätt nummer av angivet slag kan en sådan felaktighet inte ligga till grund för påförande av tulltillägg. Med stöd av vad som ovan anförts hemställs 1. att i första hand avslår proposition 1985/86:41, 2. att i andra hand beslutar att tulltillägg inte skall påföras då det är fråga om mervärdeskatt samt att felaktigt redovisat tulltaxeoch statistiskt nummer inte skall ligga till grund för påförande av tulltillägg.
mot · G902123 · 1985-11-15 00:00:00 — Motion till 1985/86:123 m. fl. Avgifter för ålders- och förtidspensionärer vid sjukhusvård iQo m. m. 1985/86:43) 123-128 Propositionens förslag om att slopa de differentierade vårdavgifterna måste ses som en framgång för handikapp- och pensionärsorganisationerna. Förslaget kan även ses som ett principiellt uttryck för uppfattningen att inkomstutjämning skall ske på ett annat sätt än genom vårdavgifter. I och med att de differentierade vårdavgifterna slopas inträder en fast avgift om . per vårddag för utförsäkrade. Liksom tidigare skall det vara möjligt att i särskilda fall sätta ned avgiften. utvärdering av tillämpningen av differentierade vårdavgifter visar att av de utförsäkrade patienterna hade så låga inkomster att de var berättigade till en avgift som var lägre än . Vid en fast avgift om . kommer andelen utförsäkrade som behöver nedsättning av avgiften att öka. Självfallet hade det varit att föredra en så låg fast avgift att inga utförsäkrade behövde ansöka om nedsättning av avgiften. Visserligen minskar antalet utförsäkrade som måste ansöka om jämkning i förhållande till tidigare system med differentierade avgifter, men i stället blir det nu enbart de som har mycket låga inkomster som får finna sig i att få sina inkomster och utgifter bedömda. I propositionen framförs två skäl för avgiftsnedsättning. Det är dels kostnaden för bostaden, dels behovet av medel till speciella rehabiliteringsinsatser. Vi vill understryka att hänsyn inte enbart kan tas till själva hyreskostnaden. För att patienten efter vårdtiden skall kunna återvända till eget boende måste även andra utgifter kunna betalas, såsom el, telefon, eventuell hemförsäkring och övrigt som sammanhänger med boendet. För de utförsäkrade som enbart har folkpension och pensionstillskott samt de med låg ATP som har en inkomst på . per dag bör automatiskt utan ansökningsförfarande jämkning inträda. Vidare föreslås i propositionen att den enskildes kostnad vid läkemedelsinköp höjs från . Efter kommer ett läkarbesök och i samband därmed inköp av receptbelagt läkemedel samt sjukresa att sammantaget kosta den enskilde . För dem som har de lägsta pensionerna, dvs. en inkomst på . per dag, blir detta en alldeles för stor kostnad. Avgifter, oavsett i vilka sammanhang de förekommer, har alltid en begränsande effekt. Detta är givetvis också en av avsikterna med avgiften. Om man vill begränsa läkemedelsförbrukningen finns det effektivare vägar än att höja den enskildes avgifter, vilket vpk påpekat i andra motioner. 1 1985186.3 sami. Med hänvisning till vad sorn anförts hemställs 1. att uttalar att utförsäkrade patienter som endast har inkomst motsvarande folkpension och pensionstillskott utan egen ansökan bör få nedsatt avgift vid sjukhusvård, 2. att med godkännande av proposition 1985/86:43 i övrigt beslutar avslå förslaget om en höjning av den enskildes avgift vid läkemedelsinköp från . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G902124 · 1985-11-19 00:00:00 — Motion till 1985/86:124 och för ålders- och förtidspensionärer vid sjukhusvård m. m. 1985/86:43) gavs sjukvårdshuvudmännen möjlighet att ta ut differentierade vårdavgifter i stället för fasta avgifter av pensionärer som vårdas på sjukhus i fall då ersättning för vården inte utges från den allmänna sjukförsäkringen. Av landets 26 sjukvårdshuvudmän tillämpar 18 differentierade vårdavgifter. Övriga 8 tillämpar uteslutande fasta avgifter. Regeringen har vid överenskommelse med medgett kompensation för inkomstförluster till de sjukvårdshuvudmän som tillämpar differentierade vårdavgifter. Den överenskomna ersättningen, som skall betalas från sjukförsäkringen, skall enligt överenskommelsen utges till de ifrågavarande sjukvårdshuvudmännen med . per vårddag för utförsäkrade patienter t. o. m. För tiden beräknas ersättningen till totalt ca 135 milj. kr. För helår blir motsvarande belopp 180 milj. kr. För att finansiera ersättningen föreslås i propositionen att sjukpenningavdraget höjs från . per vårddag samt att högsta avgifter vid läkemedelsinköp höjs från . Att ställa de åtta sjukvårdshuvudmän som avstått från att införa differentierade vårdavgifter för utförsäkrade utanför kompensationssystemet är oacceptabelt, dels mot bakgrund av att avgifterna som skall finansiera kompensationssystemet tas ut generellt i alla landsting och på alla läkemedelsinköp i hela landet, dels för att det är en åtgärd som förutskickas pågå även . Förslaget, som bygger på en överenskommelse mellan regeringen och , tyder mera på hämnd och bestraffning av de landstingshuvudmän som inte följt landstingsförbundets rekommendation att införa differentierade vårdavgifter än viljan att rättvist fördela inkomsterna från höjda avgifter. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar ändra förslaget till kompensation för avskaffandet av differentierade vårdavgifter på så sätt att alla sjukvårdshuvudmän får del av kompensationen. () () 1 * 1985186.3 sami.
mot · G902126 · 1985-11-19 00:00:00 — Motion till 1985/86:126 m. fl. Avgifter för ålders- och förtidspensionärer vid sjukhusvård m. m. 1985/86:43) I regeringens proposition 1985/86:43 föreslås att det nuvarande systemet med s. k. differentierade vårdavgifter för ålder- och förtidspensionärer avskaffas. Det är ett utomordentligt välbetänkt förslag, sett inte minst mot bakgrund av att systemet med differentierade avgifter drabbat många utförsäkrade patienter på ett ogynnsamt sätt. De differentierade vårdavgifterna har också motverkat en rehabiliteringssträvan som tagit sikte på att så snabbt som möjligt återge patienten ett eget boende. Kritiken mot avgiftssystemet har stärkts genom att de differentierade avgifterna innebar ett omotiverat avsteg från principen om enhetliga vårdavgifter. De sjukvårdshuvudmän som utnyttjade möjligheten att införa systemet med differentierade vårdavgifter har genom krävt att av staten kompenseras för det inkomstbortfall som uppkommer vid en tillbakagång till ett system med fasta patientavgifter. Grunden för dessa kompensationsanspråk synes vara svag, och däri ligger framför allt en orättvisa mot de landsting som icke genomförde systemet. Landstingen har som systemet med differentierade vårdavgifter varit giltigt getts ett stort utrymme för inkomstförstärkningar, men genom statens försorg inte ålagts några nya kostnader. när systemet avskaffas mister landstingen visserligen en del av inkomsterna från patientavgifterna men åläggs ju sannerligen inte heller några nya kostnader. I jämförelse med sjukvårdshuvudmän som avstod från införande av differentierade avgifter får nu alla kommuner och landsting samma inkomstmöjligheter från patientavgifterna. De sjukvårdshuvudmän som avstod från att införa differentierade avgifter valde från början ett avgiftssystem som regeringen nu förordar som det enda rimliga. Detta val kostade landstingen uteblivna inkomster från patientavgifterna. Regeringens kompensationsförslag innebär att dessa landsting och möjligen för evigt skall få en lägre ersättning från staten än andra sjukvårdshuvudmän bara för att de från början valde ett system som regeringen nu lagfäster. Än mer orimligt blir förslaget från regeringen när man anvisar att den beräknade kompensationen om 135 milj. kr. skall betalas bl. a. av de utförsäkrade sjuka i de landsting som valt att i första skedet just skydda dessa grupper. Föreslagna avgiftshöjningar kan vara motiverade men ej som ett led i finansieringen av kompensationen för avskaffandet av de differentierade vårdavgifterna. Vi hemställer med stöd av det ovan angivna att beslutar att med bifall till regeringens proposition 1985/86:43 i övrigt som sin mening uttala att regeringen bör pröva att i någon form ge ersättning även till de landsting som avstod från att införa differentierade avgifter. () () () () () () () ()
mot · G902127 · 1985-11-19 00:00:00 — Motion till 1985/86:127 m. fl. Avgifter för ålders- och förtidspensionärer vid sjukhusvård m. m. 1985/86:43) Systemet med s. k. differentierade vårdavgifter har inte fungerat med respekt för den enskildes integritet, sociala förhållanden och möjligheter. Därför måste systemet avvecklas. väkomnar i detta avseende den överenskommelse som träffats med och som ligger till grund för proposition 1985/86:43. Enligt propositionen skall vårdavgiften utgöra . I särskilda fall skall avgiften kunna nedsättas. Som sådana särskilda skäl framhålls i propositionen möjligheter att kunna betala kostnaden för sin bostad samt behovet av medel till speciella rehabiliteringsinsatser. Vi vill framhålla att en betydande del av patienterna betalar en avgift som understiger . En del av dem är penisonärer med enbart folkpension och inget pensionstillskott eller ATP. skulle sådana patienter få behålla /mån. för personligt bruk med en vårdavgift på . Detta förhållande belyser nödvändigheten av att landstingen regelmässigt medger nedsättning av avgiften . bör begära att regeringen noga följer vårdavgifternas utveckling för dem som betalar /dag. I propositionen föreslås höjningar av den enskildes kostnader vid sjukhusvård och för läkemedelsinköp. För vår del anser vi principiellt att sådana höjningar för de sjuka bör förenas med ett bättre stöd till dem som ofta är sjuka. Detta skulle kunna ske genom en förändring av högkostnadsskyddet, 15-kortet, till att bli exempelvis ett 12-kort. Framtida höjningar bör ske med prövande av sådana möjligheter. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar begära att regeringen noga följer utvecklingen av vårdavgifterna för dem som har avgifter understigande . () () () () () ()
mot · G902128 · 1985-11-19 00:00:00 — Motion till 1985/86:128 . m. fl. Ändring i byggnadsstadgan (1959:612) (prop. 1985/86:44) Regeringen föreslår i propositionen att byggnadsstadgans bestämmelser om skyddsanordningar på tak vid ny- och ombyggnad skall gälla alla byggnader oavsett höjd och utförande. I specialmotiveringen till 46 § sägs att det ankommer på statens planverk att meddela föreskrifter om när sådana anordningar behövs. Eftersom aila ny- och ombyggnader berörs kommer reglerna att avse fastigheter med mycket olika höjd och utformning av tak. Utformningen av föreskrifterna är därför av stort intresse, och eftersom uppdrag redan lämnats till statens planverk bör föreskrifterna föreligga innan fattar beslut om ändringen av byggnadsstadgan. Lagstiftningen är ett bra exempel på hur fattar ett principiellt beslut som är angeläget men där utformningen av föreskrifterna sedan kan uppfattas som alltför rigorösa. bör därför ha tillgång till de tänkta föreskrifterna i samband med lagstiftningsbeslutet. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tillämpningsföreskrifternas utfärdande. () ()
mot · G902129 · 1985-11-19 00:00:00 — Motion till 1985/86:129 för egenavgifter i inkomstslaget tjänst, m. m. 1985/86:45) I proposition 1985/86:45 föreslås bl. a. att den tillfälliga bestämmelsen om avdrag för ökade levnadsomkostnader som gäller vid taxeringar i fråga om arbete inom byggnads- och anläggningsbranschen skall gälla även vid taxering. Den som gör tjänsteresor utanför sin ordinarie verksamhetsort kan göra avdrag för kostnader för resan och de ökade levnadsomkostnader som uppkommer under resan. Avdrag medges emellertid normalt inte om den anställde fortlöpande haft sin arbetsplats på samma ort , den s. k. tvåårsregeln. De skäl som finns för anställda inom byggnads- och anläggningsbranschen att även efter tvåårsgränsen få göra dylika avdrag gäller enligt vår uppfattning även andra löntagargrupper med motsvarande omständigheter. Att ha en särskild lagstiftning för olika kategorier av löntagare är enligt vår mening orimligt. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att de bestämmelser om ökade levnadskostnader som vid taxering skall tillämpas i fråga om skatteskyldiga vilka arbetar inom byggnads- och anläggningsbranschen utvidgas att gälla alla yrkeskategorier. 1 1985186.3 sami.
mot · G902130 · 1985-11-19 00:00:00 — Motion till 1985/86:130 m. fl. Schablonavdrag för egenavgifter i inkomstslaget tjänst, m. m. 1985/86:45) I proposition 1985/86:45 föreslår regeringen bl. a. att den tillfälliga bestämmelsen vid taxeringar om avdrag för ökade levnadskostnader i fråga om arbete inom byggnads- och anläggningsbranschen skall gälla även vid taxering. Den regel som föreslås gälla även vid taxering innebär att anställda inom byggnads- och anläggningsbranschen även skall medges avdrag dels för faktiska kostnader för logi på arbetsorten, dels med visst schablonanvdrag för övriga kostnader. Det är enligt vår mening orimligt att införa särskilt förmånliga bestämmelser för en grupp löntagare. De bör således omfatta alla. I propositionen föreslås också att den beloppsgräns som gäller för att fastighetsägare skall beskattas för samfällighets inkomst höjs till . Beloppet skall utgöra ett grundavdrag. Vidare föreslås att beloppet då en fastighetsägares andel av värde i en samfällighet inte behöver redovisas som förmögenhet höjs till . Vi tillstyrker dessa förslag, men vill understryka vikten av att dessa beloppsgränser revideras i takt med penningvärdesförsämringen. Det torde ankomma på vederbörande utskott att utarbeta erforderlig författningstext. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi att beslutar att den tillfälliga bestämmelsen om avdrag för ökade levnadskostnader som föreslås gälla även vid taxering för arbete inom byggnads- och anläggningsbranschen utvidgas till att avse samtliga anställda. () () () () () () land (m)
mot · G902131 · 1985-11-19 00:00:00 — Motion till 1985/86:131 och för egenavgifter i inkomstslaget tjänst, m. m. 1985/86:45) I proposition 1985/86:45 föreslås att den tillfälliga bestämmelsen om avdrag för ökade levnadskostnader som gäller vid taxeringar i fråga om arbete inom byggnads- och anläggningsbranschen föreslås gälla även vid taxering. I anslutning till tidigare beslut anförde vi i reservation bl. De skäl som departementschefen åberopar för att i fråga om anställda inom byggnads- och anläggningsbranschen utvidga rätten till avdrag enligt schablon kan enligt utskottets mening med fog göras gällande även i fråga om andra yrkeskategorier. Av rättviseskäl bör därför den provisoriska lagstiftningen gälla utan den i propositionen föreslagna begränsningen. Vi kvarstår vid denna uppfattning. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar att lagstiftningen om avdrag för ökade levnadsomkostnader skall gälla utan den nuvarande begränsningen.
mot · G902132 · 1985-11-19 00:00:00 — Motion till 1985/86:132 . m. fl. Medel till en fond för avhjälpande av fukt- och mögelskador i iqoc/qa småhus, m. m. 1985/86:48) 132-134 Vi hälsar med tillfredsställelse att den begäran om skyndsamma åtgärder till förmån för dem som drabbats av fukt- och mögelskador, som låg bakom uttalande i frågan , nu lett fram till ett förslag från regeringen. Den lösning som aviseras i form av kommande avtal med byggproducenterna är i huvudsak bra. Klarlägganden behövs inför beslut på ett par punkter: När en fastighet skadats av fukt och mögel uppstår ofta tvivel från ägarens sida om att åtgärder som vidtas för att avhjälpa felen har varaktig effekt. Det borde vara möjligt att, eftersom beslut om åtgärder fattas av en skadenämnd, låta de ombyggda husen komma in i det försäkringsskydd som gäller för gruppbebyggda småhus. I något enstaka fall kan ombyggnadskostnaderna bli så stora att reparation och ombyggnad knappast är försvarliga. I propositionen berörs inte hur problemen för dem som bor i sådana allvarligt skadade fastigheter löses. bör i dessa speciella fall kunna ges möjligheter att få ta fonden i anspråk för att lösa in dessa fastigheter. Dessa båda frågor bör klarläggas vid bostadsutskottets behandling av regeringens förslag. På ett par andra punkter anser vi att den föreslagna reformen ytterligare skulle kunna förbättras: - föreslås bestå av företrädare för staten och byggproducenterna. Vi anser det som naturligt att även företrädare för småhusägarna får ett inflytande över nämndens beslut. - föreslås inte få ställning av myndighet. Vi tolkar detta som att dess beslut inte skall kunna överklagas och att offentlighetsprincipen inte skall gälla för dess verksamhet. Ändå anses nämnden ha myndighetsutövande funktioner. Vi ifrågasätter om inte den offentliga insynen borde förbättras och om inte någon form av garanti mot felaktigt beslutsfattande borde skapas. Vi har förståelse för att den föreslagna lösningen grundas på överläggningar och preliminära överenskommelser mellan parterna. Ändringar i de preliminära lösningarna kan komma att försena reformen. Mot denna bakgrund vill vi inte nu lägga fram något förslag i anslutning till de två punkter som vi pekat på ovan. Vi förutsätter emellertid att de avtal som avses bli träffade inte utesluter att reformen blir föremål för översyn. Regeringen bör enligt vår mening följa skadenämndens verksamhet med uppmärksamhet och i lämpligt sammanhang för redovisa sina erfarenheter och eventuella förslag till förändringar. Därvid bör särskild 1 1 1985/86. uppmärksamhet ägnas frågorna om konsumentinflytande och offentlig Mot. 1985/86:132 insyn. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om redovisning av skadenämndens verksamhet och om konsumentinflytande och offentlig insyn. (vpk) () () ()