mot · G8023090 · 1985-04-12 00:00:00 — m. fl. Livsmedelspolitiken (prop. 1984/85:166) Jordbruket utgör en mycket viktig del av näringslivet i norra . Det är därför angeläget att staten på ett aktivt sätt medverkar till att jordbruksproduktionen kan behållas på minst nuvarande nivå. Det s. k. Norrlandsstödet är därvidlag ett mycket viktigt instrument. Principer för uppräkning av Norrlandsstödet Syftet med prisstödet till jordbruket i norra är att kompensera jordbruket för de högre produktionskostnader som råder i denna del av landet. För att inte förutsättningarna för jordbruksproduktion i norra skall försämras i förhållande till övriga landet fordras att prisstödet räknas upp regelbundet i takt med kostnadsökningarna. I regeringens proposition 1984/85:166 föreslås att prisstödet skall räknas upp i enlighet med LMK:s förslag. Däremot anges inte om stödet skall justeras eller vilka principer som skall ligga till grund för sådana eventuella justeringar. För jordbrukarna och övriga som är beroende av jordbruksproduktionen i norra är det mycket angeläget att få klarlagt vilka villkor som kommer att gälla för produktionen på . En av de väsentliga faktorerna i detta sammanhang är vilka principer som skall ligga till grund för eventuella förändringar av prisstödet . Om inte Norrlandstilläggen justeras för det högre kostnadsläget i denna del av landet, kommer jordbruket i norra att hamna i en ekonomisk strykklass. besked om principerna för de framtida förändringarna av prisstödet är en förutsättning för de långsiktiga satsningar som behövs för att bibehålla i stort sett nuvarande produktion i denna del av landet. Det är därför angeläget att lägger fast att Norrlandsstödet i fortsättningen skall justeras utifrån kostnadsutvecklingen. I propositionen anges att finansieringen av det ökade prisstödet till norra bör ske genom minskning av vissa budgetmedel som anslagits till prisreglerande åtgärder på jordbrukets område. Det innebär att medel som används för andra ändamål i prisregleringen - mjölksubventioner, införselavgiftsmedel eller medel för låginkomstsatsningar - skall tas i anspråk för ändamålet. Det innebär i sin tur att uppräkningen av Norrlandsstödet 1 1984/85.3 sami. skulle finansieras genom en omfördelning av medel som används för andra ändamål. I praktiken innebär detta att regeringen åter försöker övervältra ansvaret för höjningarna av pristilläggen i norra på konsumenterna eller på jordbrukarna i övriga landet. Så sent som avvisade ett liknande förslag. betonade då att stödet till jordbruket i norra är ett regionalpolitisk! avvisade också regeringens förslag att använda medel inom prisregleringens ram och markerade att särskilda budgetmedel skulle tillföras för den då aktuella uppräkningen. Regeringens förslag innebär att man återkommer med förslag om en sammanblandning av det regionalpolitisk! motiverade stödet till jordbruket i norra med jordbruksprisregleringen. En sådan sammanblandning strider mot de principer som gällt för Norrlandsstödet och även mot de principer som gäller för andra regionalpolitiska stöd. Det är vår bestämda uppfattning att prisstödet till jordbruket i norra även fortsättningsvis skall betraktas som regionalpolitisk! stöd och helt finansieras av staten via särskilda budgetmedel. Behov och insatser för att bibehålla produktionen i norra (Ds Jo 1982:7), glesbygdsdelegationen (Ds I 1984:20) som livsmedelskommittén (SOU 1984:86) har betonat Norrlandsjordbrukets betydelse för beredskapen, sysselsättningen, miljön m. m. Ett livskraftigt jordbruk i norra är av avgörande betydelse för möjligheterna att upprätthålla ett aktivt näringsliv och en fullgod samhällsservice i stora delar av . Jordbruket har således en stor regionalpolitisk betydelse. Jordbruket i norra omfattas av den jordbrukspolitik som gäller för hela landet. kan därför inte undgå att beröras av förändringar i jordbrukspolitiken och de generella förändringar som i övrigt berör jordbrukets villkor. Den historiska utvecklingen visar bl. a. att den minskning av jordbrukets produktionsresurser som skedde drabbade de svagaste jordbruksbygderna hårdast och fick långtgående konsekvenser för norra . Jordbruket står nu åter inför en situation där det är aktuellt att vidta åtgärder för att minska produktionen av i första hand animalieprodukter. Mot denna bakgrund vill vi erinra om att såväl som LMK har framhållit att en jordbruksproduktion av nuvarande omfattning bör bibehållas i norra . Det nuvarande prisstödet syftar till att kompensera skillnaderna i produktionskostnader mellan mellersta och norra . En generell lönsamhetspress inom jordbruket kommer därför att drabba norra minst lika hårt som produktionen i övriga landet. Den ekonomiska situationen för jordbrukarna inom stödområdet har försämrats på grund av att prisstödet inte har uppräknats i takt med kostnadsökningarna. Härtill kommer att den föreslagna uppräkningen av prisstödet som baseras på LMK:s förslag innebär en urholkning i stödet i förhållande till de kostnadsskillnader som konstaterat föreligger mellan mellersta och norra . Det kan konstateras att den begränsade uppräkning av Norrlandsstödet som regeringen nu föreslår inte räcker till för att göra det möjligt att bibehålla produktionen i denna del av landet. Lönsamhetssituationen är särskilt pressad i norra . Detta har påtalats i en särskild skrivelse från landshövdingarna i de fyra nordligaste länen till regeringen. Vidare kan noteras att produktionen redan börjat minska i stora delar av stödområdet. Antalet mjölkkor har minskat betydligt kraftigare i nordligaste än i resten av landet. Vid bedömningen av den framtida produktionsutvecklingen måste man också beakta att en stor del av jordbrukarna i området är i närheten av pensionsåldern. Om inte lönsamhetssituationen förbättras kommer det inte att vara möjligt att bibehålla produktionen när nuvarande brukare pensioneras. Härtill kommer att det föreligger ett stort uppdämt behov av nya investeringar i jordbruket, bl. a. vid de företag som byggts upp med hjälp av särskilt rationaliseringsstöd. Utan lönsamhetsförbättring kan sådana investeringar liksom erforderliga markförbättringsåtgärder inte komma till stånd. Mot bakgrund av den nuvarande situationen för jordbruket i norra och att animalieproduktionen i landet skall minskas kommer detta att leda till en kraftig minskning av jordbruket i norra om inte särskilda åtgärder vidtas för att förbättra lönsamheten. Det kan också tilläggas att en ytterligare utglesning av jordbruket i norra kommer att medföra stora svårigheter att upprätthålla erforderlig service till de kvarvarande företagen. Även kostnaderna för uppsamling och förädling kommer att öka om jordbruket utglesas och produktionsvolymen minskar. Detta leder i sin tur till en ytterligare försämring av avräkningspriserna och därmed lönsamheten. Det bör vidare noteras att jordbruket i många fall drivs i kombination med andra sysselsättningar. Ett bortfall av jordbruksdelen i dessa kombinationer kommer i många fall att leda till att sysselsättningen i de övriga delarna av sysselsättningskombinationen inte kan tillvaratas. En minskad jordbruksproduktion kommer således att ge effekter även för andra delar av det redan bräckliga näringslivet i övre . Av ovanstående framgår att skall jordbruksproduktionen i norra kunna bibehållas måste prisstödet förstärkas. Därför föreslår vi att stödet räknas upp med 80 milj. kr. utöver det belopp som föreslagits i propositionen. Regeringen föreslår i propositionen att rationaliseringsstödet till jordbruket i norra skall utredas ytterligare. Frågan har tidigare behandlats av den parlamentariskt tillsatta som enhälligt föreslog förändringar i nuvarande stöd. LMK anslöt sig också till förslag. Mot denna bakgrund är det förvånande att regeringen inte nu lägger fram något förslag utan skjuter på frågan ytterligare. Det bör särskilt noteras att det föreligger ett uppdämt investeringsbehov i jordbruket i norra , bl. a. vad gäller dikning, vilket också påtalats av lantbruksstyrelsen. Mot denna bakgrund är det angeläget att den aviserade utredningen genomförs mycket skyndsamt. Detta bör ges regeringen till känna. Även förhållandet att en stor del av brukarna närmar sig pensionsåldern gör det angeläget att det klargörs vilka regler som kommer att gälla för dem som tänker etablera sig som jordbrukare . Sortprovning m. m. Växtodlingen utgör grunden för animalieproduktionen i norra . Om inte växtordlingen i detta område förbättras i samma takt som i övriga delar av landet kommer skillnaderna i produktionskostnaderna mellan norra och att öka kraftigt. Det är därför angeläget att samhället avsätter tillräckliga resurser för växtförädling och sortprovning inom området. Det bör tilläggas att för den norrländska växtodlingen är odlingssäkerhet en mycket viktig egenskap. En liten förbättring i detta avseende kan snabbt ge god ekonomisk utdelning. De speciella odlingsbetingelserna i norra innebär inte enbart nackdelar. Det finns också vissa fördelar såsom att växtsjukdomar, skadeinsekter och parasiter förekommer i mindre omfattning än i områden med varmare klimat. Med relativt måttligt ökade insatser inom forskning och växtförädling bör det vara möjligt att ta till vara de specifika fördelar som finns. Det är därför angeläget att samhället avsätter tillräckliga resurser för detta ändamål. Exporten av utsädespotatis till bl. a. är ett exempel där sådana fördelar tagits till vara. utgår visst stöd till sortprovning inom ramen för prisstödet till norra . Detta stöd har inte berörts i propositionen. Mot bakgrund av vad som anförts ovan är det angeläget att detta stöd bibehålls och att beloppet räknas upp. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att till Prisstöd till jordbruket i norra för /86 anvisa ett förslagsanslag på 432 milj. 2. att beslutar att finansieringen av prisstödet i sin helhet skall ske via särskilda budgetmedel, 3. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om rationaliseringsstödet, 4. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om stöd till sortprovning m. m. . ÅSLING (c) () () ()