mot · G8022238 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. Bilden av präglas inte av utveckling och expansion utan snarare av oroande tendenser till stagnation. och har haft en arbetslöshet som ligger i ni vå med Norrlandslänens. stod 34 000 personer utanför den ordinarie arbetsmarknaden. Att en region som den skånska har drabbats av en så hög arbetslöshet är anmärkningsvärt med tanke på de av alla insedda goda förutsättningar som föreligger. Sedan åtskilliga år har befolkningstalet i inte bara stagnerat utan gått kraftigt tillbaka. Det är en följd av såväl en tidigare alltför ensidig satsning på stora företag som en ensidig satsning på höghusområden när det gäller bostadsplanering. Varvskris och tekokris slog ut många företag, särskilt i , och . När möjlighet för barnfamiljer att bygga småhus i kranskommunerna runt underlättades, ökade utflyttningsströmmen. Huvudförutsättningen för att vårt län skall få en gynnsam utveckling är en kraftfull satsning på näringslivet med särskild inriktning på de mindre och medelstora företagen och en arbetsmarknadspolitik som bl. a. underlättar för ungdomar att komma in på arbetsmarknaden. Att de små och medelstora företagen ges goda förutsättningar att arbeta är viktigt eftersom ny sysselsättning inom den privata sektorn främst uppkommer i dessa företag. För dem som inte Finnér eller vill ha plats i skolan är det viktigt att efter få en yrkesutbildning. Systemet med yrkespraktikplatser, vilka skall ersätta såväl ungdomsplatser som ungdomslag och som närmare beskrivs i partimotion om ungdomens situation, skulle vara en bra väg att ge ungdomar praktik. Den stagnation som drabbat främst och skapar stora problem inom näringsliv och arbetsmarknad understryker kravet på att åtgärder vidtas. Sålunda borde i i ännu högre grad kunna tillvaratas som en stimulerande kraft. Samverkan mellan universitet och näringsliv har bl. a. resulterat i att forskarbyn har kommit till stånd. Storföretag har beslutat om lokalisering av forskning och utveckling till samma kommun, många inom bioteknikens område. Det borde vara möjligt och är mycket behövligt att de positiva effekterna av högskolan i tillvaratas även för de mindre kommunernas del. Avstånden är ringa, varför hela länet i högre grad borde kunna dra nytta av de positiva effekter som högskolan kan medföra. 1 1984/85. Nr 2238 - 2245 I det här sammanhanget är det lämpligt att peka på Fosie industriby i som ett exempel på en satsning på småföretag som lovar gott för framtiden. Vad som gör Fosie industriby särskilt intressant är att den satsning på småföretagsamhet som har gjorts där representerar något nytt för , vars näringsliv särskilt i huvudsakligen burits upp av stora företag. Den ensidighet i företagsstrukturen som därför förekommit i den här delen av landet har avslöjat sin inneboende svaghet. Vacklar ett stort företag så dras lätt många mindre med i fallet. Med ledning av erfarenheter, negativa vad gäller de stora industriernas svaghet och stelhet när det gäller förändringar, positiva vad gäller småföretagarstrukturens styrka och formbarhet, finns det all anledning att i satsa mer på småföretagsamhet. Till Fosie industriby bör också ett verkstadstekniskt utvecklingscentrum förläggas, knutet till tekniska högskolan i . Trots de betydande insatser den dåvarande regeringen gjorde i samband med Öresundsvarvets nedläggning och trots det förtroendefulla samarbetet mellan Finans, näringslivet och anställda, kommunen och de politiska partierna, så återstår mycket att göra för att komma till rätta med följderna av varvsnedläggelsen. Minskad sysselsättning i flera tidigare företag och tillströmningen av nya unga arbetssökande har lett till att arbetsmarknadssituationen trots allt försvårats. Kraftigt minskad befolkning och därmed minskat skatteunderlag gör kommunens ekonomi ansträngd. Vi anser det som angeläget att den s. k. Landskronamodellen blir allsidigt utvärderad. Detta är ett riksintresse men ett komplicerat omfattande arbete som kommun inte har vare sig personella eller ekonomiska resurser till att göra. Enligt i har företagen stora svårigheter att rekrytera kvalificerad arbetskraft med utbildning inom främst verkstadsteknik och dator- och mikroelektronik. Företagen inom verkstadsindustrin har särskilt svårt att tillgodose behovet av utbildad arbetskraft även om man försöker rekrytera från hela landet. Inrättandet av verkstadsskolor och intensifierad lärlingsutbildning är därför mycket angeläget, något som vi från sida har krävt . Med hänsyn till de positiva erfarenheter som verkstadsskolor inom olika företag har gett är det berättigat att begära att gymnasial yrkesutbildning i större utsträckning än förläggs till verkstadsskolor. Vid en industriby, t. ex. den i Fosie, kan också med fördel utbildningen ske vid en verkstadsskola. En uppenbar fördel som är värd att framhålla i det här sammanhanget är att företag rimligen har större möjligheter att hålla sig å jour med utvecklingen i fråga om maskiner, datorer, arbetsprocesser etc. än en skola sorn under samma tak skall tillgodose utbildningen inom olika yrken. Arbetskraft med dator- och elektronikutbildning får en allt större betydelse för industrins utveckling. Det är angeläget att ett eller två utbildningsår med sådan utbildning skersom påbyggnad efter gymnasiet. Välutbildad arbetskraft är en förutsättning för en vitalisering och utveckling av industrin i vår region. föreslår att en helt ny skolform inrättas tekniska institut. Enligt förslaget förs fjärde året på gymnasieskolans tekniska linje över till de tekniska instituten och kompletteras där med ytteligare . Nya inriktningar, exempelvis mot datateknik, processtyrning, VVS, kombination teknik/ekonomi skapas. Enligt vår uppfattning är detta ett intressant förslag som förtjänar att allvarligt övervägas. För att underlätta kontakterna mellan , näringslivet och , har man satsat på samverkan mellan kommun och . Enligt vår uppfattning bör på samma sätt ett samverkansprojekt startas med inriktning på jordbruks- och livsmedelsområdena, lämpligen förlagt till mellersta delen av länet, t. ex . Vad helt allmänt bör framhållas om utbildning och forskning är att det är mycket viktigt att länet och södra utbildningsregionen får behålla och vidareutveckla sina resurser på detta betydelsefulla område. Av särskild vikt är att regionen inte berövas utbildning och forskning inom en hel sektor. Det beslut att lägga ned i som moderater och socialdemokrater genomdrev var djupt beklagligt. I en särskild motion till årets kräver vi att beslutet omprövas. På energiområdet har fått de första kontakterna med naturgasprojekten. Det är i vårt län som de första näten färdigställs och det ger oss unika möjligheter att få industri som direkt och indirekt bygger på denna för landet nya energiteknologi. Inom energisektorn har ett intressant projekt startats i . Man har här börjat utnyttja den geotermiska energi som är tillgänglig inom olika delar av kommunen. Detta projekt har riksintresse och borde få nya liknande projekt som efterföljare. Även andra delar av har de naturliga förutsättningarna för detta. har en skiftande befolknings- och näringslivsstruktur. Förutom storstadsområdena främst och finns kommuner med närmast glesbygdsliknande förhållanden. Det finns oroande tecken på att socialdemokraterna är i färd med att utforma en utslagningspolitik inom jordbruket. Syftet sägs vara att komma till rätta med "överskottet på livsmedel. är livsmedelsbristen skriande i världen. Planerna på att lägga ned åkerjord måste stoppas. Det är inte bara de som arbetar i jordbruket som berörs. Även de som arbetar i livsmedelsindustrin drabbas. Denna industri har en stor betydelse för näringslivet i regionen. Dessutom skulle det ljusa öppna odlingslandskapet förändras på ett sätt som en stor majoritet av svenska folket inte vill uppleva. 1 länet har av tradition jordbruksnäringen innehaft en stark position. Dock måste det tyvärr konstateras att den därpå baserade livsmedelsindustrin inte byggts ut i samma omfattning som i jämförbara områden utomlands. Det finns säkerligen stora möjligheter att öka förädlingsgraden på de livsmedel som produceras. På goda grunder kan det också antas att det finns avsättning utomlands för rätt förädlade livsmedelsprodukter. Vid högskolan i finns en betydande forsknings- och kunskapskapacitet inom det livsmedelstekniska området. En stor del av denna forskning är förlagd till Kemicentrum som är norra största samlade enhet för forskning och utbildning inom kemi och bioteknik. Regeringen har sagt ja till en tillbyggnad av Kemicentrum. Det anser vi är mycket positivt. Detta bidrar ytterligare till att näringsgrenen har en betydande utvecklingspotential i länet. Särskilt aktuellt just nu är en satsning på etanoltillverkning avsedd att till viss del ersätta motorbensin. Med tanke på jordbruksnäringens omfattning i är det naturligt att vid uppförande av produktionsanläggningar för etanol en sådan anläggning blir lokaliserad till vårt län. Trädgårdsnäringen är också av stor betydelse. Näringen har fått vidkännas svårigheter på grund av stor känslighet för oljepriset. Branschen måste också konkurrera med import från länder med bl. a. betydligt lägre kostnader beroende på ett gynnsammare klimat och annat löneläge. De kvantitativa importbegränsningar som gäller i andra länder finns inte hos oss. För att trädgårdsnäringens framtid skall säkerställas är det viktigt med åtgärder mot dumping. Det är också av stor vikt att importerade varor är underkastade samma kontroll som svenska produkter ur hälsosynpunkt. Närheten till kontinenten måste för ses som en tillgång. En lösning på frågan om förbindelserna över måste sättas in i en helhet i vilken dagens medvetenhet om miljön och dagens kunskap om bilarnas andel i luftföroreningarna får väga tungt. Broplanerna har länge kastat sin skugga framför sig och helt naturligt skapat ointresse för investeringar i täta, bekväma och regelbundna färjeförbindelser. årtionde efter årtionde fått en karaktär av tillfällig provisorisk lösning. Så länge broplanerna får fungera som en flykt från verkligheten in i en osäker framtid blir varje satsning på färjeförbindelser halvhjärtad och tvehågsen. Det är en attityd som hotar göra till en återvändsgränd. Förhoppningsvis bör därför broplanerna förpassas så långt in där de egentligen hör hemma att de inte längre överskuggar och distraherar satsningen på täta, bekväma och snabba färjeförbindelser mellan och som en fast förbindelse mellan och förverkligas. Det måste i sammanhanget understrykas att förbindelserna mellan och bör ses som ett riksintresse med tanke på att detta ju är en förbindelse mellan två stater och inte endast ett lokalt intresse. Om säkra, regelbundna, täta och bekväma förbindelser med nu äntligen kom till stånd så skulle mycket kapital och initiativförmåga finnas till övers för satsningar på områden vilka f. n. är fattig på, t. ex. en tätare, mer flexibel och stryktåligare struktur av småföretagande. Lämpligt vore vidare att flygplatsen fick en ökad andel av den utrikes flygtrafiken. Flygplatsen utnyttjas knappast som avsågs när den uppfördes. Ett ökat antal direktavgångar från till destinationer på kontinenten vore önskvärt. Direktlinjer med bl. a. , , och bör eftersträvas. En förutsättning för regionens utveckling är goda kommunikationer. Regionalt har en satsning genomförts i interkommunalt samarbete inom kollektivtrafiken. Detta har resulterat i bl. a. en satsning på de s. k. Pågatågen som är utvecklade och tillverkade inom landet. Denna utveckling måste fortsätta eftersom god kollektivtrafik är en underlättande faktor när det gäller att utjämna lokala variationer i fråga om tillgång och efterfrågan på arbetskraft. Men det behövs ytterligare initiativ för kommunikationerna i länet. Sålunda borde bansträckningen vara av stort intresse efter den utflyttning som ägt rum från samt med tanke på övriga berörda kommuner som genom en upprustning av banan skulle få bättre möjligheter att stärka sitt näringsliv. Enligt en utredning som är gjord av har inte bara persontrafiken utan även godstrafiken goda utvecklingsmöjligheter. Elektrifieringen av järnvägen skulle betyda mycket för Ystads och angränsande kommuners utveckling. Därigenom skulle den regionala balansen främjas. Såväl länstrafikbolaget som berörda regionala planeringsorgan är intresserade av att utöka tågtrafiken samt få en bättre anpassning av tidtabellen till arbets- och skolpendling. En utredning som gjorts av sydvästra () och sydöstra () visar att resandefrekvensen kan i det närmaste tredubblas . 1* 1984/85. Tre olika trafikeringsalternativ buss, dieseltåg, eltåg har närmare studerats. Enligt utredningen är eltågsalternativet det ur samhällsekonomisk synpunkt bästa alternativet. För att realisera eltågsalternativet krävs en elektrifiering och upprustning av banan samt att regeringen ställer erforderliga medel till SJ:s förfogande. SJ har i sin anslagsframställning begärt att arbetena får påbörjas. När det gäller naturvården i måste det arbete som har utförts av och för t. ex. vård och skötsel av fornvårdsobjekt, s. k. landskapsvårdsarbeten utanför naturreservat och arbeten inom naturreservat fortsätta. I vårt skånska kulturlandskap finns många fornminnen som det är angeläget att vårda. Vissa typer av det äldre kulturlandskapet måste också bevaras. Den förändring av landskapet som sker genom igenväxning av odlingslandskapet kan förhindras genom vård av t. ex. hag- och betesmarker. Man vårdar på olika sätt den ädla lövskogen, särskilt bokskogen, pilevallar har restaurerats, läplanteringar har utförts. Den vandringsleden Skåneleden är också en uppskattad satsning som har gjorts för att underlätta rekreation och friluftsliv. Dessa arbeten har framför allt kommit till genom beredskapsmedel och det är enligt vår uppfattning viktigt att de kan fortsätta. Med hänvisning till det anförda hemställs* att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om arbetsmarknadssituationen i . () () * Se även motionerna 1984/85:2239 2241.