mot · G8022895 · 1985-03-18 00:00:00 — i m. fl. Program mot luftföroreningar och försurning (prop. 1984/85:127) Propositionen om program mot luftföroreningar och försurning (prop. 1984/85:127) innehåller viktiga markeringar. T. ex. (s. 4): En gynnsam ekonomisk utveckling får inte köpas till priset av rovdrift med naturresurser eller allvarliga risker för människors hälsa, har luftförorenings- och försurningsproblemen snabbt utvecklats till ett stort och allmänt miljöproblem med effekter på mark- och vegetation, yt- och grundvatten samt med risker för människors hälsa. I har minskningen av svavelutsläppen gått snabbare än riksgenomsnittet: 1975 beräknas utsläppen av svaveldioxid ha legat på 50 000 å ; 1980 hade de halverats till 25 000 å ; 1983 beräknas de ligga under . Vi har ansett vara det Norrlandslän som har den mest utbredda vattenförsurningen (en jämförbar situation torde återfinnas först nere i Bergslagen västra och därefter i ett brett band från mot sydost ner mot och ). På basis av allmänna sjöundersökning har av bedömts vara försurat eller försumingshotat, varav 15 å av ytan klart försurad. års fiskundersökningar i länets sjöar har gett ca 60 svartlistade sjöar på grund av hög kvicksilverhalt och man beräknar att cirka varannan sjö borde svartlistas i den halva av länet som är försumingsdrabbad. Den undersökning av 500 sjöar som har utförts är bara preliminärt utvärderad på karta. Det är därför med reservation för viss osäkerhet som vi nu bedömer att försurningstendensen fortsätter; det område som innehåller försurade/försurningshotade sjöar har ökat något och torde omfatta av länets yta. 1984 har redovisats (meteorologiska institutionen, ). Den utvisar pH-värden i snö vid på ca 4,2 (och har lägsta värdena). De kurvor som utvisar samma pH-värde går i huvudsak parallellt med , och pH-värdena stiger västerut mot fjällkedjan till 4,8 nära norska gränsen. Kurvornas karaktär tyder på att det sura nedfallet i helt dominerande grad kommer genom långväga transporter söder och sydost ifrån. (Meteorologiska studier kan ändå utvisa att de ursprungliga källorna ligger mer västerut.) pH-gradienten från kust till fjäll styrks av mätningar av sulfat- och ammoniumjoner i snön. De låga pH-värdena i kombination med stora snömängder ger förklaring till den kraftiga surstöt i våra vatten som vi vet kommer vid snösmältningen. - Beträffande svartlistningen av sjöar vet vi att den har samband med försurningen. Vi bedömer alltså att försurningsläget är oförändrat allvarligt i länet. Vi har en svårvittrad och sur berggrund vilket delvis torde medverka till den utveckling vi ser och som torde innebära att väsentliga biologiska skador redan har uppstått i länets vattensystem. Förslagen i propositionen vad gäller fortsatt minskning av svavel- och kväveutsläpp i förefaller realistiska med sikte . Inte minst med hänsyn till tätortsmiljöerna är målet att få till stånd en allmän rening av bilavgaser ytterst angeläget. Tidsprogrammet kan vi svårligen ifrågasätta från vår utsiktspunkt. En fortsatt uppräkning av kalkningsanslaget liksom av anslag till forskning, kartering och inventering av försurningsförhållanden ligger också helt i linje med vårt synsätt. Vi vill från länet mer än tidigare betona de långväga föroreningarnas betydelse för utvecklingen. Det ger oss anledning att misstänka att skogsskador med aknytning till luftföroreningarna kan förekomma även i . I länet planeras en förutsättningslös skogsskadekontroll påbörjas . Det är bra att jordbruksministern har markerat en knytning mellan försurningen och vissa driftsfrågor i jord- och skogsbruket, likaså att han konstaterat att mark- och grundvattenförsurningen redan är en realitet i . I vårt län har vi ännu för dåligt underlag för att dra säkra slutsatser i samma riktning, men vi är mycket intresserade av att se närmare på eventuella effekter inom de nämnda områdena i vårt regionala perspektiv. Det är därför utmärkt att jordbruksministern betonar vikten av förstärkt forskning, kartering och inventering i samband med försurningen (s. 74-76). Det är litet oroande att det i propositionen ganska genomgående talas endast om mellersta och problem. Vi har i konkret intresse av följande punkter: En ökning - inom ramen för tillgängliga resurser - av kalkningsanslaget till länet från 5,4 till 9 milj. kr. 1985 (varav en ökande andel underhållskalkning). Att som Norrlandslän få bli ett av de fyra län (s. 66) där intensifierad markkartering på jordbruksmark planeras ske med sikte på frågeställningar kring försurning/gödsling/kalkning. Att av kalkningsanslaget och i samverkan med komplettera PMK-nätet (det rikstäckande, men glesa programmet för miljökontroll) med observationer i länet avseende t. ex. försurningseffekter i skogsmark, grundvattenförsurning, nederbördsanalyser och skogsskador. Flera kommuner är intresserade av samma frågeställningar, och roll kan till viss del bedömas bli av samordnande karaktär. att ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om angelägna åtgärder för fortsatt framgångsrikt miljövårdsarbete i . BO () () 1* 1984/85.3sami Nr2895-2899