mot · G8021327 · 1985-01-22 00:00:00 — m. fl. Bibehållande av ämneslararutbildningen vid högskolan i är en s. k. medelstor högskola och kännetecknas av ett förhållandevis brett utbildningsutbud. De flesta utbildningslinjerna är dock ur dimensioneringssynpunkt relativt små. Utbudet är emellertid så stort att det funnits förutsättningar att inrätta fasta tjänster inom de vid högskolan befintliga ämnesområdena. På så sätt har det blivit möjligt att rekrytera personer med behövlig kompetens, dvs. lärare med doktorsexamen och docentkompetens. är så lagom stor att den ger möjligheter till en specialisering inom många områden (kompetensbredd). Denna breda och djupa kompetens har gjort det möjligt att bygga upp dels en fungerande forskning, både ämnes- och tvärvetenskaplig, dels en omfattande fortbildning och vidareutbildning samt en god utbildningskvalitet. En infrastruktur - utgående från kompetensmässig och ekonomisk samverkan mellan olika utbildningar - har byggts upp vid högskolan i . Denna kan dock mycket enkelt raseras på grund av de olika utbildningarnas ömsesidiga beroende av varandra (kompetensmässigt och ekonomiskt) och på grund av att varje enskild utbildning och sektor är förhållandevis liten. Sålunda riskerar relativt begränsade besparingar att allvarligt hota verksamhetens kvalitet i stort. Konsekvenser av besparingarna i budgetpropositionen Den i budgetpropositionen 1985 föreslagna neddragningen på social linje (- 60 platser) samt nedläggningen av ämneslärarlinjen (- 20 platser) är kännbara ingrepp i den ovan antydda infrastrukturen. Besparingen enligt budgetpropositionen 1985/86 blir beträffande ämneslärarlinjen ca . och beträffande social linjen ca . De totala konsekvensbesparingarna blir ca 1,4 milj. resp. ca 2,4 milj. kr. Särskilt allvarliga konsekvenser torde en nedläggning av ämneslärarlinjen o Vid en nedläggning av ämneslärarlinjen berörs följande basämnen: o Eftersom linjen är lågt dimensionerad (20 platser) samfinansieras och samundervisas denna med enstaka kurser och i förekommande fall (engelska, matematik och kemi) med idrottslärarlinjens tvåämnesutbildning och kulturvetarlinjen. o Om linjen läggs ned betyder det att den ekonomiska basen för ämnena Kurserna i engelska 01-60 p och matematik 01-60 p kommer att behöva resurstillskott som måste tas från andra utbildningar. Ett liknande förhållande gäller även för ämnet kemi. o De här nedläggningshotade basämnena utgör strategiska lärarfortbildningsområden. Såväl svenskämnet som de naturvetenskapliga disciplinerna får en alltmer central ställning i den svenska skolan, o Linjens nedläggning berör ca 5,5 tjänster. De personer som berörs utgör både en bred (franska, tyska, svenska och fysik) och en djup (flera är ordinarie lektorer) kompetens som är värdefull ur flera olika aspekter, bl. a. för internationaliseringssträvanden (exempelvis fackspråkliga kurser i engelska, franska och tyska för ekonomer). Ur forskningssynpunkt är de berörda ämnena också viktiga för högskolan. 0 Vad gäller ämnena matematik, fysik och kemi utgör de viktiga byggstenar 1 den tekniksatsning som högskolan i f. n. gör. Syftet med satsningen är att dels uppnå en allmän höjning av tekniknivån, dels möjliggöra en speciell satsning på något högteknikområde i syfte att bidra till tillväxt och förnyelse i ekonomi. Den utbildningsreform som aviserats från regeringen inför /87 beträffande området kortare tekniska utbildningar har här särskild relevans. På regeringens uppdrag har UHÄ utrett frågan och föreslagit att en Dataingenjörslinje om 80 poäng (4 terminer) skall inrättas på tio orter fr. o. m. 1986/87. Linjen föreslås i utredningen omfatta: naturvetenskapligt basblock 40 poäng (matematik 20 poäng och fysik 20 poäng! ), programmeringsmetodik/datateknik 20 poäng samt profilerade fördjupningsstudier om 20 poäng. Linjen föreslås även bli kompletterad med en påbyggnadslinje om 40 eller 60poäng, vilken möjliggör övergång till civilingenjörsutbildningens senare del (datateknikerlinjen). En lokalisering av dataingenjörslinjen till högskolan i skulle innebära att stora delar av redan befintlig kompetens inom systemvetenskapliga linjen, driftteknikerlinjen (främst styr- och reglerteknik) och inom ämneslärarlinjen (främst matematik, fysik och elektroteknik) samt flerårig erfarenhet från kurser i teknisk programmering skulle utnyttjas. o Ämneslärarlinjen och Idrottslärarlinjen (flerämnesutbildningen) 160 poäng är i hög grad ekonomiskt och undervisningsmässigt samordnade. (Idrottslärarlinjen omfattar 60 poäng i idrott samt 60 poäng i något av ämnena matematik, biologi, engelska, kemi alternativt matematik/kemi eller biologi/kemi. Biologi kan ej läsas i .) Grunden för denna samverkan raseras sålunda ifall ämneslärarlinjen läggs ner. I förlängningen kan idrottslärarlinjens flerämnesutbildning också komma att hotas om linjen som den drabbas av en drastisk kostnadsökning - på grund av att samverkan med ämneslärarlinjen omöjliggörs - inte heller kan erbjudas kvalificerade lärare inom kvarvarande teoretiska ämnen (främst matematik och engelska). Risken är alltså att en nedläggning av ämneslärarlinjen drar flerämnesutbildningen med sig i fallet. Detta ter sig ju inte mindre allvarligt mot bakgrund av att flerämnesutbildningen endast finns i ! o Kulturvetarlinjen, ämneslärarlinjen, enstaka kurser och idrottslärarlinjens flerämnesutbildning är i vissa fall resursmässigt och undervisningsmässigt samordnade. En nedläggning av ämneslärarlinjen kommer följaktligen att begränsa utbudet av kurser inom kulturvetarlinjen (främst språk). Detta kommer alldeles säkert att bli ett slagkraftigt argument nästa gång kulturvetarlinjen hotas, dvs. /87 när humanistlinjen aktualiseras. Ämneslärarlinjen föreslås i budgetpropositionen bli nedlagd redan fr. o. m. nästa budgetår, dvs. 1985/86. Detta tidsmässiga förhållande omöjliggör alternativ planering och förvärrar ytterligare konsekvenserna för högskolan. Förslaget är djupt beklagligt, inte minst mot bakgrund av vad föredraganden framför i budgetpropositionen 1985 (bil. 10, s. 62): Som jag har utvecklat måste ingrepp i mindre och medelstora högskoleenheters verksamhet, som är av den räckvidd som UHÄ:s förslag innebär, göras som ett led i en omstrukturering av respektive högskoleenhets samlade utbildningsutbud. En sådan omstrukturering måste göras systematiskt och planmässigt och med utgångspunkt i de förhållanden, problem och behov som finns vid respektive högskoleenhet och i dess region. Eventuella beslut om nedläggning av lärarutbildning måste således enligt vår uppfattning förenas med beslut om utbyggnad av andra utbildningar i en omfattning som garanterar respektive högskoleenhets fortlevnad. Detta uttalande stärker vårt krav på att ämneslärarutbildningen vid högskolan i bör bibehållas. Den samlade effekten av en nedläggning blir, som tidigare påvisats, en inskränkning som inte varit avsedd. Den aviserade neddragningen av 20 platser bör vid en samlad bedömning kunna omdisponeras till andra orter, där besparingen inte får denna multipeleffekt. En bibehållen ämneslärarutbildning vid högskolan i är nödvändig för att den ämnesmässiga kompetens som är kopplad till denna linje skall kunna räddas och vidareutvecklas vid högskolan - allt i syfte att o basämnena franska, tyska, svenska och fysik över huvud taget skall kunna bibehållas, dvs. att en icke obetydlig del av högskolans utbildningsprofil går förlorad o idrottslärarlinjens flerämnesutbildning skall kunna fortleva och vidareutvecklas (delvis nya ämneskombinationer utvecklas) o enstaka kursutbudet inom det humanistiska och det matematisk/naturvetenskapliga området inte ytterligare skall begränsas o strategiska lärarfortbildnings kurser även framgent skall kunna ges o pågående och planerade forskningsprojekt skall kunna genomföras o tekniksatsningen i skall kunna möjliggöras o förhindra en begränsning av utbudet av kurser inom kulturvetarlinjen, vilka samordnas vad gäller språkkurser med ämneslärarlinjen. Med hänvisning till ovanstående yrkar vi att beslutar att ämneslärarutbildningen (20 platser) vid högskolan i bibehålls. () () () ()