mot · G8021157 · 1985-01-22 00:00:00 — och i Arbetsmarknadsåtgärder i - Bingo ibland länder! Sillen smeker dina stränder. . . Ålen står i . . . Känn i Baske - kavringslukten! Arbetsmarknadskonjunkturen - tillfälligt - har moll i durén. Så personligt fångar sitt . Och visst känner vi igen oss! Visst kan kallas Bingo ibland länder. De unika möjligheterna med bl. a. ett bra geografiskt läge, yrkeskunnig och välutbildad arbetskraft, goda utbildningsmöjligheter, relativt korta avstånd, närheten till m. m. Länge var och en landsända som enbart sammankopplades med framtidstro och expansion. Men tyvärr innebar en radikal förändring av bilden av som kornbod som flyter av mjölk och honung. slogs vi politiker från för att övertyga beslutsfattare och myndigheter i om de svåra problem som länet drabbades av genom väsentliga strukturförändringar inom viktiga delar av länets näringsliv, bl. a. varvsnäringen. Strukturförändringar måste vi acceptera, men arbeta för att de negativa verkningarna begränsas genom framför allt en aktiv näringspolitik kombinerad med arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Det är av största vikt att skapa fler arbetstillfällen i utvecklingsbara branscher och företag med egen livskraft. är detta det enda sättet att få tryggare arbetsmarknad och få fart på regionens näringsliv. Den allmänna konjunkturuppgången har betytt ökad orderingång för länets exportindustri och ökat investeringsviljan. Men tyvärr har införandet av löntagarfonder inverkat menligt på investeringsviljan och framtidstron bland länets företagare. Likaså har de orimliga skatteförhållandena vid arvsskifte säkerligen medverkat till att länet och förlorat ett av sina mera lyckosamma företag - Tetra . Företagets huvudkontor ligger inte längre i , vilket är ytterst olyckligt och kan medföra förlust av arbetstillfällen i och regionen. Regeringens allmänna ekonomiska politik och förståelse för företagens villkor är därför självfallet oerhört betydelsefull för företagsklimatet. 1** 1984/85. Våra förslag är en kombination av gammalt och nytt. Stort och smått. Tillsammans med en framsynt ekonomisk politik i allmänhet bör våra förslag ge möjlighet att ytterligare stärka och . Det är vår övertygelse att om företagen får agera så fritt som möjligt - utan statliga och kommunala direktiv - ges de bästa förutsättningarna för expansion och ökande sysselsättning. Politiker och myndigheter skall bistå inte dirigera! är arbetsmarknadsläget i länet allvarligt, även om antalet arbetslösa minskade något . Totalt står ca 34 000 personer utanför den vanliga arbetsmarknaden. Drygt 16 000 personer är öppet arbetslösa och övriga är sysselsatta genom olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Men trots de något förbättrade siffrorna ligger inte speciellt bra till i jämförelse med resten av landet. Länets andel av den totala arbetslösheten i landet är fortfarande högre än andelen av landets arbetskraft. Som ett enda exempel kan vi nämna att arbetsförmedlingen i hade 12 000 registrerade besök , vilket kan jämföras med 9 000 i hela län. Arbetsdelning - värt att pröva föreslog vi försök med frivillig arbetsdelning. Vi upprepar våra krav. Krisen beror delvis på en konjunktursvacka, men har även strukturella orsaker. Vi glider alltmer in i ett postindustriellt samhälle, där industriproduktionen på område efter område byggs upp kring datorer och robotar. Antalet arbetstillfällen i industrin kan därför väntas fortsätta att minska även vid en konjunkturuppgång. Hur skall man i ett sådant perspektiv kunna ordna meningsfullt arbete åt alla? Den offentliga sektorns storlek och dess påverkan på samhällsekonomin i sin helhet debatteras flitigt. Det hävdas ofta att den offentliga sektorn med nuvarande förutsättningar inte kan öka antalet arbetstillfällen ytterligare. Men problemet med den offentliga sektorn är inte dess storlek utan det sätt på vilket den betalas. Så länge vi envisas med att i allt väsentligt betala servicen kollektivt genom skatter finns det säkert en gräns. Ett alltför högt skatteuttag påverkar arbetsviljan. Avgifts- och skattebelastningen på arbetsinkomsterna i är redan den högsta i världen och kan inte ökas så mycket mer. Vill man öka tjänsteproduktionen av efterfrågeskäl eller genom att ge sysselsättning måste man därför angripa problemen på ett fördomsfritt sätt. Det kanske inte är nödvändigt att så stor del av tjänsteproduktionen utförs av samhället. En del av samhällsservicen kan föras över till den enskilda I viss utsträckning skulle det kunna innebära en bättre effektivitet. Inom den kommunala verksamheten kan en övergång till ökad finansiering med taxor och avgifter skapa ekonomiska förutsättningar för att åtminstone hålla antalet sysselsättningstillfällen , men resultatet av dylika insatser kommer sannolikt att föra med sig ett större kostnadsmedvetande och därmed blir tjänstesektorn mer pris- och konjunkturkänslig. Följderna blir också att antalet sysselsättningstillfällen inom tjänstesektorn stagnerar eller ökar mycket långsamt. För att lösa sysselsättningsproblemen och skapa arbete åt alla krävs det därför också andra åtgärder. Det är en angelägen samhällsuppgift att som vi försöker öka den totala mängden arbete i samhället också verka för att detta arbete fördelas mellan alla som kan och vill arbeta. Arbetsdelning som en metod att få fram de nödvändiga arbetstillfällena diskuteras nu allt oftare. En del kommer säkert att motsätta sig detta. Kritikerna till arbetsdelning är oftast personer som har sysselsättning och därför är mindre engagerade för dem som står utanför arbetslivet och deras problem. Att skapa bättre arbetsförhållanden och åstadkomma högre lön för dem som redan har arbete blir helt naturligt de fackliga organisationernas huvuduppgift. Mot detta står behovet att kunna ge så många människor som möjligt arbete. Om försöken att öka den totala arbetsmängden inte ger resultat måste vi ompröva fördelningen av det arbete som står till buds. Arbetsdelning ger fördelen att flera människor kan få sin försörjning och sin identitet i samhällsgemenskapen genom sitt arbete. Inom många sektorer av näringslivet kan en förkortning av arbetstiden dessutom ge möjligheter att bättre utnyttja maskiner och annan teknisk utrustning genom att produktionen läggs om till tvåskift. I den kommunala förvaltningen kan den motsvaras av t. ex. ökat öppethållande eller kortare handläggningstider. Därigenom skulle servicen till allmänheten öka. En arbetstidsförkortning på grund av arbetsdelning måste emellertid med nuvarande ekonomiska förutsättningar medföra en minskad arbetsinkomst och därigenom i någon mån en sänkt levnadsstandard. Reellt sett kommer emellertid detta av samhällsekonomiska skäl att inträffa oavsett vilken politik som bedrivs i sysselsättningsfrågan. En arbetsdelning och arbetstidsförkortning är kanske trots allt det mest sociala sättet att lösa sysselsättningsfrågan på. Det vore en katastrof om vi i det svenska samhället skulle få en stor grupp människor som står utanför arbetsmarknaden eller endast får göra korta inhopp i den under sitt liv. Vi får då ett i vid mening asocialt samhälle som låter människor med sämre förutsättningar bära bördorna av andras välfärd. Kommunerna och landstingen har gemensamt med staten ett stort ansvar för att öka antalet arbetstillfällen. Man bör därför gå före med gott exempel, när det gäller att pröva nya vägar i kampen mot arbetslösheten. Vi föreslår därför att rekommenderar någon eller några kommuner i att utgöra pilotprojekt med frivillig arbetsdelning och att det införs vid ett antal statliga myndigheter i länet. Lägre ingångslöner för ungdom Arbetslösheten bland ungdomar i länet är svår. Vi anser att det finns all anledning att överväga om inte skulle kunna bli ett försöksområde för att pröva ett system med lägre ingångslöner för ungdomar. Den socialdemokratiske industriministern har ju varit inne på liknande tankegångar. skulle kunna vara ett lämpligt pilotprojekt för att pröva en sådan reform. Självfallet skall en sådan rekommendation föregås av förhandlingar mellan arbetsmarknadens parter. Situationen bland ungdomar är så allvarlig att det är vår förhoppning att inte ideologiska motsättningar borde få sätta käppar i hjulet för ett nytänkande på detta område. En kvalitativt högtstående forskning och högskoleutbildning är av vital betydelse för ekonomisk och social utveckling. grundforskning är central. Den skall ge vetande, ompröva teorier och föra forskningsfronten framåt. Den ger också den grund på vilken tillämpad forskning och utveckling vilar. Liksom bör statliga myndigheter initiera och finansiera forsknings- och utbildningsarbete. Men också på detta område kan man i olika sammanhang pröva olika enskilda eller privata initiativ. Högskolans forskningsresurser bör i större utsträckning kunna utnyttjas av kommuner, företag och organisationer. En mycket viktig resurs för näringslivet i regionen är . Industrier med stark anknytning till forskning har visat sig vara framgångsrika i . satsar på tunga och viktiga framtidsområden som datateknik, elektronik, bioteknik och livsmedelsteknik. Forskningsbyn - - är ett lysande exempel på vad samarbete mellan universitet och näringsliv kan betyda. kan vi se vilken injektion som forskningsbyrån blivit för skånskt näringsliv. Flera företag planerar att etablera sig i , många inom bioteknikens område (genetik, hybridomteknik, kolhydratkemi). Utvecklingen kommer att skapa nya arbeten, både direkt i och - när utvecklingsarbetet är avslutat - förhoppningsvis också på några mindre orter i regionen. För att ytterligare stimulera mindre företag att etablera sig i forskningsbyn bör staten kunna bevilja räntesubventioner på vissa grunder, i första hand till mindre företag. I annat fall riskerar man att endast större företag som har ekonomiska förutsättningar kommer att etablera sig i . Ett ekonomicentrum bör anläggas i anslutning till forskningsbyn och de beteendevetenskapliga ämnena koncentreras till det gamla lasarettsområdet i . Ett verkstadstekniskt utvecklingscentrum bör knytas till tekniska högskolan, men geografiskt lokaliseras till , lämpligen i anslutning till Fosie industriby och Fosie Farm. Tankarna på ett elektronik centrum knutet till tycker vi är intressanta. Det finns däremot all anledning att överväga att detta centrum förläggs till och Fosie Farm, där högteknologiska företag finns etablerade. Här vill vi erinra om att under utrustningsanslaget för elektronik hade äskat 137 milj. kr., medan regeringen anvisat endast 19 milj. kr. Vi har inte möjlighet att själva ge konkreta förslag på omprioriteringar så att anslaget kan höjas men vill understryka att det är viktigt att regeringen inför kommande budgetår är beredd att ställa avsevärt större anslag till förfogande för elektronikforskning i . Vad gäller nysatsningar på är det viktigt att nya utbildningar, typ de inom bioteknik, datateknik m. m., också följs upp med forskartjänster. Annars kommer dessa ämnen snabbt att utarmas på forskare till förmån för . Det är viktigt att här finns en balans. I direkt anslutning till vid Kemicentrum projekteras en unik uppskalningsanläggning, en s. k. multipurpose-anläggning, för högteknologiskt, kemiskt utvecklingsarbete för Ideon-företagen i samverkan med , , och . Svensk industri och svenska forskare har länge efterlyst en lämplig anläggning för forskning kring uppskalning och utveckling av processteknik för finkemikalieproduktion. Den nu planerade uppskalningsanläggningen kommer att kunna förse industrin med ny teknik och inte minst kemister och tekniker med praktisk erfarenhet av kemiskt syntesarbete i storskala. Denna anläggning bör byggas . Inom flera ämnen vid är lokalsituationen svår, bl. a. på Kemicentrum, trots nybyggnationen som snart är klar. En långsiktig plan krävs för att klara av problemen . Planering för nya sådana måste därför startas. skulle i högre grad kunna utnyttjas för att ge påbyggnadsoch vidareutbildning för näringslivet. Kursdeltagarna skulle vid sådan utbildning betala fullt ut vad det kostar. kan inte detta ske beroende på lokalbrist och bristfälligt undervisningsmaterial. Ett bättre utnyttjande av resurser och större nytta för '"nets näringsliv skulle bli resultatet. Vi vill i detta sammanhang också peka på den typ av samverkan som vuxit fram mellan kommun och . har utlokaliserat en del av sin verksamhet till för att härigenom underlätta kontakterna mellan kommunen, näringslivet och forskningsresurser. Erfarenheterna är mycket positiva. Liknande utlokaliseringar bör kunna ske till andra orter i länet. Vi tror att småföretagarna i mellersta skulle stimuleras av att genomförde något liknande som i med inriktning på forskning inom jordbruks- och livsmedelsområdena, vilket f. ö. fullmäktigegrupp i motionerat om i . Ytterligare insatser krävs för forskning, utveckling och demonstration av ny teknik för energianvändning. Viktigt i forskningsprogrammet är också att påskynda ny energisparande teknik. Ett utvecklat forskningssamarbete mellan och näringslivet i regionen har kommit i gång och bör uppmuntras och stödjas. Den medicinska forskningsby som knutits till Allmänna sjukhuset i - i - är ytterligare ett fint bevis på ett fruktbart samarbete näringsliv - universitet till fromma för såväl sysselsättning som utveckling. livsmedelsindustri är mycket väsentlig för landets totala försörjning och utgör av landets kapacitet. Länets livsmedelsindustri är dessutom ytterst väsentlig för sysselsättningen. har vi haft ett antal lyckosamma företag i denna bransch såväl nationellt som internationellt. är ett unikt centrum för livsmedelsteknik i världen. Livsmedelsforskningen har utvecklats i nära samverkan med de ledande livsmedelstekniska företagen i . En stor del av denna forskning är förlagd till Kemicentrum, som är norra största samlade enhet för forskning och utbildning inom kemi och bioteknik. Regeringen har givit klartecken till projektering av en tillbyggnad av Kemicentrum, vilket är mycket positivt. Alla livsmedelsinstitutioner samlas under ett tak. Här kommer bl. a. att finnas en stor apparathall och laboratorier som ger goda förutsättningar att ytterligare utveckla samarbetet med industrin. En vidare forskning för att ytterligare utveckla industrins möjligheter som bedrivs vid samt i måste därför livligt understödjas. Trots ett enastående opinionsarbete lyckades inte de tusentals som engagerade sig att rädda i övertyga socialdemokrater och moderater om det ytterst olyckliga i att lägga ned grundutbildningen för tandläkare i . Turerna kring detta mycket tragiska beslut var många och förvirrade. En sak är i alla fall säker, anseendet för oss politiker stärktes förvisso inte. Från sida lever vi i den förhoppningen att våra politiska motståndare är så rakryggade att de kan tillstå när ett felaktigt beslut fattats. Även om regeringen i budgetförslaget beviljar extra medel till i för att forskningen skall kunna fortgå, förändrar det ingenting i vår huvudkritik. För att tandläkarutbildningen skall kunna ha en framtid i är det nödvändigt att forskningen kopplas till grundutbildningen vilket f. ö. också utbildningsministern mellan raderna tycks ha insett. Vårt huvudargument mot beslutet kvarstår självfallet också: och behöver en fullständig tandläkarhögskola - med såväl grundutbildning som forskning. detta befolkningstäta område finns både patienter och studenter, vilket det verkar vara si och så med i övriga delar av landet. Vi vill därför att river upp beslutet om nedläggning av grundutbildningen för tandläkare vid i . En mycket viktig del av näringslivet utgörs av de mindre och medelstora företagen. De stora företagen är givetvis viktiga för vårt läns välstånd, men en allmän trend är att de nya jobben inte tillskapas i de större företagen - utan i de mindre företagen med mindre byråkrati och större experimentlusta. En skaparanda odlas lättare i en mindre omgivning. I vårt län har vi flera exempel på hur initiativrika människor som börjat i det lilla skapat stora framgångsrika företag. Den typ av industribyar som uppförts i bl. a. , Fosieby, är ett mycket fint exempel på nytänkande på företagarsidan. En ytterligare samverkan med bör i detta sammanhang kunna utvecklas för att främja nya idéer och ytterligare differentiera länets näringsliv. En mer offensiv marknadsföring av regionen och dess näringsliv kan bl. a. ske genom in- och utländska mässor. Exemplet med Finans visar också på vilka möjligheter som kan skapas med en framsynt politik. Ett liknande försök bör kunna prövas i andra kommuner i länet. Vilka himlar ger sånt ljus över slättens slott och hus. . . Plogens bill klyver myllan. Vången, backen börjar dofta, man kan slänga rock och kofta och ur rymden kan man märka sång av lärka. - Visst blir det väl så : längtan bräcker värst - om våren. . . Inom jordbruket används mycket stora mängder kemiska ämnen, mångdubbelt mer än inom skogsbruket. Skall man lyckas åstadkomma någon betydande minskning av kemikalieanvändningen måste man angripa den förbrukning som sker inom jordbruket. vill lägga avgift på kemikalieanvändningen för att därigenom minska användningen och skapa resurser för en satsning på alternativ. 1984/85: J157 En väsentlig del av kemikalieanvändningen beror på bristande kunskap om hantering och dosering. Samhället bör därför satsa på information till lantbrukarna om användning av gödsel- och bekämpningsmedel. Detta är till nytta för såväl lantbrukarnas ekonomi som för vår miljö. Hur stora insatser vi än gör på den svenska sidan av hjälper det inte om inte motsvarande ambition finns på den danska sidan. Vi vill därför påpeka att vi från sida är ytterligt oroade av de uppgifter som förekommit i massmedia att håller på att förvandlas till ett kloakdike. Tungmetallhalten lär vara hög vid den svenska kusten, i . nya reningsverk lär fungera mycket bristfälligt. Regeringen bör därför söka föra överläggningar med den danska staten i syfte att få till stånd en förbättrad rening av avloppsutsläppen längs den danska kusten vid . Övergödsling skadar havsområden, sjöar, vattendrag och grundvatten bl. a. är i farozonen. är största sjö. Den utgör ett dominerande inslag i landskapsbilden i . Från de mera tättbebyggda områdena i västra söker sig många till Ringsjöbygden för rekreation och friluftsliv, för båtsport, fritidsfiske och bad. Flera yrkesfiskare är verksamma i . Sjön används som vattentäkt för bl. Vid sjön finns flera områden av stort värde för naturvården. vattenkvalitet har försämrats kraftigt till följd av övergödsling. Algblomning förekommer ymnigt. Fiskbeståndet har ändrats till det sämre och fångsterna har gått ned kraftigt. Vattenförsämringen har fortgått även efter det att väl fungerande reningsverk installerats i och . På M-länsstyrelsens initiativ bildades med företrädare också för Eslövs, , och Höörs kommuner. Genom kommitténs försorg har undersökningar av tillstånd bedrivits. Forskarrapporter visar att tillförseln av växtnäring, framför allt fosfater i gödningsmedlen, förfarande är förödande för vattenkvaliteten. Till detta kommer näring från de lager som genom tiderna byggts upp på bottnarna. För att över huvud taget kunna förbättra vattenkvaliteten måste enligt forskarrapporterna i första hand tillförseln av näringsämnen från jordbruksmarken kring sjön och dess tillflöden kraftigt minskas. Först när sådana åtgärder vidtagits och givit effekt är det möjligt att påbörja sanering av sjöns bottnar. Detta medför att tidsperspektivet blir långt och kostnaderna avsevärda. Vi anser att stora betydelse för fiske, vattenförsörjning, friluftsliv och rekreation motiverar kraftfulla satsningar för att rädda den. Ett långsiktigt handlingsprogram bör upprättas. Ett första led i detta blir åtgärder för att drastiskt minska tillförseln av växtnäring från jordbruksmarken kring sjön och dess tillflöden. Regeringens förslag till en speciell lag för är bra men måste följas av ett långsiktigt handlingsprogram. Försök i full skala bör sättas i gång inom något av delflodsområdena med målsättning att pröva om odlingstekniken kan styras så att läckaget av växtnäring från den odlade marken nedbringas. Försöken måste ske med aktiv medverkan av dem som brukar marken och med deras organisationer och läggas upp så att erfarenheterna kan utnyttjas inte bara för hela utan också för andra sjöar. Inslaget av försök med stor räckvidd motiverar enligt vår mening ett kraftfullt statligt stöd. Vi anser således att åtgärder vidtas för att rädda . Räddandet av kan bli ett försöksobjekt för åtgärder mot övergödsling. i M-län bör få i uppdrag att vidta snabba åtgärder för att rädda . fick till en liten trall vars innebörd var, att vår skånska pilevall den utgör kvintessensen utav hjärtats hemlighet. Rätt djärvt som hypotes. Jag köper det. Till den traditionella skånska landskapsbilden hör alléer, trädridåer och dungar, och vi bör göra allt för att bevara den. Dess värre har många alléer och trädridåer försvunnit , och fler hotas. Detta medför inte bara en direkt försämring av landskapsmiljön utan har också förorsakat jordflykt och bidragit till trafikkaoset . Regeringen bör därför uppdra åt de regionala organen att studera möjligheter av ytterligare trädplantering. landskapsbild inrymmer inte endast böljande åkrar utan även betydande skogsarealer. har allt fler alarmerande rapporter om skogsdödens härjningar i inkommit. Orsakerna till skadorna är flera. Begränsning av utsläpp från förbränningsanläggningar är nödvändig. Ytterligare undersökningar av skogsskadorna beroende på klimat, jordmån, markgödning m. m. bör också genomföras. Försurningen har också drabbat de skånska skogarna, bl. a. håller den rikskända urskogen i på att förstöras. Det är av yttersta vikt att agerar i denna fråga med kraft och snabbhet. Uppenbarligen förefaller visa minst förståelse för kritik mot de svåra utsläppen som förekommer i detta land. Vi vill därför föreslå att inbjuda representanter för det brittiska parlamentet till för att studera vådorna av luftföroreningar på ort och ställe. har åkerjord av allra högsta kvalitet. Den hör till världens allra bördigaste. Åkerjorden är länets stora naturtillgång och en stor produktionsresurs. Den kan skövlas för kortsiktig och bevaras åt framtiden. Att värna om åkerjorden är en riksangelägenhet. Man skulle t. o. m. kunna säga att det är en global angelägenhet. vill därför styra bostadsbebyggelse och etablering av industriverksamhet till områden med sämre jordkvalitet. Vi anser också att en förtätning av bebyggelsen vore möjlig inom många områden med ovanligt stora tomter. vill utnyttja den bebyggda marken bättre. Som vi tidigare påpekade är erosionen vid stränderna vid ett betydande markproblem. Erosionen är ett gissel. Myndigheternas försök att bromsa havets vilja är än så länge fåfänga och bara av uppehållande karaktär. försvinner strandmark längs den skånska kusten, och hus hotar att rasa i havet. Problemet är känt även i andra länder. Vi förordar att det görs en sammanställning av den forskning som finns på området även utomlands. Genom en sådan bör de kommuner som drabbas kunna få uppslag till hur de skall kunna skydda sina stränder. Sammanställningen bör lämpligen kunna göras av . Själv rider jag efter och sporrar pegasen att han haltar och skorrar, det ger jag fasen: Strövelstorp, , , Rörum, det södra och norra - Skepparslöv, Skumparp, , Frillestad, Porrarp - , , , , , Krapperup, , Karpalund och , och , Raus, . , , , X-löv och Y-stad , Gladsax, Hvitaby, och - ! Bialitt, , Spången, Holmeja, poesin finns på kartan och smakar som kola i mund. Nästan alla dessa platser kunde en gång nås med järnväg, nu är det inte så. Dock kan vi konstatera en positiv nyhet. Lokaltågstrafiken har haft fortsatt framgång. Enligt tidningsreferat har tillströmningen av resande varit så stor att det motsvarar en ökning man trodde det skulle ta att uppnå. Kapacitetsproblem har uppstått både när det gäller tåg och biljettautomater. Vi erinrar oss att för mindre än förordade en total nedläggning av lokaltågstrafiken på de bandelar som pågatågen trafikerar.