mot · G8022928 · 1985-03-20 00:00:00 — m. fl. Regional utveckling och utjämning (prop. 1984/85:115) I regeringens proposition Regional utveckling och utjämning (proposition 115) skapas nya och viktiga förutsättningar för regional balans i . För ett län som , är det helt avgörande att det i landet bedrivs en offensiv arbetsmarknads- och regionalpolitik. Grunden i en offensiv regionalpolitik måste ligga i en solidarisk samhällssyn och på en vilja att ta hela landets resurser i anspråk för utveckling. Under den senare och bedrev socialdemokratin en regionalpolitik med många goda resultat för de s. k. skogslänen. Den resulterade i såväl ekonomisk som sysselsättningsmässig tillväxt. T. o. m. i kunde vi uppleva hur befolkningsströmmen vände från utflyttning till inflyttning. Utan att alla problem var lösta, talades i skogslänen. Efter att de borgerliga partierna bildade regering , vände utvecklingen snabbt till det sämre. Sämre konjunktur i kombination med en passiv arbetsmarknads- och regionalpolitik gjorde att arbetslösheten växte snabbt, utflyttningen tilltog och den ekonomiska situationen förvärrades snabbt. När socialdemokraterna åter bildade regering , var situationen i alarmerande. Basindustrierna , och som är länets industriella ryggrad hade stora problem. Värst var situationen i malmfälten. problem var så stora att företaget befann sig i en överlevnadskris. Situationen i östra var, och är, fortfarande mycket svår. Men även i en del inlandskommuner hade problembilden stadigt förvärrats . Det socialdemokratiska partiet insåg tidigt att den situation som uppstått i skulle komma att kräva insatser av extraordinärt slag. Dessa åtgärder var nödvändiga för att stoppa blödningen och vända utvecklingen rätt igen. Detta har varit den socialdemokratiska målsättningen under nuvarande period. skall arbetet gå vidare för att med hjälp av de nya möjligheter som uppstått genom regeringens insatser i Norrbottenspropositionen, olika arbetsmarknadspolitiska insatser och genom den regionalpolitiska propositionen skapa ökade och bättre förutsättningar för ekonomisk tillväxt och därmed fler arbetstillfällen i . Samlade statliga insatser till har skapat en ny utvecklingsoptimism i . Den s. k. Norrbottenspropositionen var en viktig och samlande strategi för länets framtid. Krisen inom basindustrierna har förbytts till vinster och offensiva investeringar. , och går bra igen. Detta har inte varit möjligt utan de ekonomiska rekonstruktioner regering och riksdag beslutade om 1983. är det viktigt att basnäringarna fortsätter sina ansträngningar på kvalitetshöjande åtgärder så att vunna marknader kan behållas och nya vinnas. Det är också viktigt att det ekonomiska konsolideringsarbetet kan fortsätta. Soliditeten måste hållas på en hög nivå i dessa näringar. Därför är det, utan att göra avkall på ägarnas (staten) rätt till utdelning, önskvärt att såväl konsolideringsarbetet som behovet av ekonomiska buffertar i dessa företag ges en hög prioritet. Investeringsplanerna för nya anläggningar och verk inom gruv-, stål- och skogsindustrin är viktiga för framtiden och måste fullföljas. Små och medelstora företag Det är ett känt faktum att industribilden i domineras av många få stora företag. Men inom länet finns också många små företag. Den stora bristen i industristrukturen ligger i avsaknaden av medelstora företag. De senaste årens erfarenheter av en ensidig industristruktur avskräcker, varför arbetet med en breddning av näringslivet måste ske med oförminskad styrka. Det är viktigt att regeringen medverkar i arbetet att kunna utlokalisera och stimulera fram medelstor industri till . Arbetet med de s. k. JAS-företagen måste bedrivas med stor intensitet. Företagsetableringarna och har gett lyckade resultat i och , genom en positiv möjlighet att använda investeringsfonderna, och är en möjlighet som borde prövas igen för att öka möjligheterna för etableringar till . Ny teknik och teknikspridning Den nya tekniken har öppnat nya regionalpolitiska möjligheter. För de utpräglade glesbygdskommunerna, som vanligtvis har svåra konkurrensnackdelar i långa och dyra transporter, innebär den nya tekniken möjligheter att kunna konkurrera om arbeten inom t. ex. administrativ produktion. Det är därför viktigt att statliga verk och myndigheter visar en positiv syn på att lägga ut arbetsuppgifter till glesbygden. Självfallet skall krav ställas på rationell drift och konkurrenskraft även på verksamheter som etableras i glesbygdskommuner. Men i en inledningsfas då kunskapen om den nya teknikens tillämpningsmöjligheter behöver byggas upp, är det bra om staten intar en aktiv roll i att hitta lämpliga kunder till företag som genom den nya tekniken vill arbeta med administrativ produktion i glesbygd. Tekniska högskolan i är en viktig motor för utveckling. Högskolan profilerar sig allt mer kring datatekniken. Med det nya förslaget i regeringens budgetproposition om att öka antalet platser till 90 på datatekniklinjen är det väsentligt att resurserna till denna linje förstärks. Därför hälsar vi med tillfredsställelse det förslag som finns i proposition 1984/85:115 om regional utveckling ..som innebär att till datateknikutbildningen satsas 8 milj. kr. Som ett led i att fortsätta och intensifiera arbetet med att utveckla kunnandet inom data och elektronikområdena i borde den i andra sammanhang omtalade teknikbyn byggas vid högskolan i . Den skulle kunna betyda mycket i ett konkret förverkligande om teknikspridning i den regionalpolitiska propositionen. Situationen i den östra länsdelen är den svåraste i . omfattar , , , , kommuner samt Karesuandoområdet. Vi vill i denna motion markera vikten av att denna del av landet ges högsta prioritet i utarbetandet av arbetsmarknads- och regionalpolitiska åtgärder. Lokaliseringssamråd för industrin samt privata service- och tjänstesektorn Det framgår av bl. a. länsplaneringens prognoser att sysselsättningstillväxten främst kommer att ske inom den privata service- och tjänstesektorn. har tidigare (AU 1983/84:23) uttalat att det mot bakgrund av den ojämna geografiska fördelningen av dessa verksamheter och den risk för försämrad regional balans som en expansion enbart på nuvarande lokaliseringsorter medför är angeläget att utveckla metoder som påverkar dessa verksamheters lokalisering. Vi noterar att regeringen har givit industriverket (SIND) i uppdrag att utveckla metoder och medel för att påverka utbyggnaden och lokaliseringen av företag och verksamheter inom den privata service- och tjänstesektorn till stödområdena. Det är angeläget att styra delar av den ökande sysselsättningen inom denna sektor till sysselsättningssvaga regioner. Erfarenheterna av de lokaliseringar som skett till av företag nom den privata service- och tjänstesektorn har visat att utbildningsinsatser inom AMU:s ram varit ett mycket viktigt medel och att det reguljära regionalpolitiska stödet inte passat in för verksemheten. Offertstöd har fått tillgripas. Detta stöd har varit smidigt och flexibelt. Mot denna bakgrund föreslår vi att samarbetsformerna mellan SIND och AMS när det gäller lokaliseringssamrådet för denna sektor utformas så att behovet att AMU i sammanhanget kan tillgodoses på ett smidigt sätt. Systemet med lokaliseringssamråd med industriföretagen skall bli föremål för en översyn. Vi känner oro över att lokaliseringssamrådet för industrin kommer att avvecklas som regionalpolitisk! Vår uppfattning är att industrisamrådet bör finnas kvar och få en mer regionalpolitisk inriktning. Decentralisering av statlig verksamhet Med tillfredsställelse noterar vi planerna på att lägga TV:s avgiftscentral till malmfältsområdet. Det är ett mycket viktigt tillskott till sysselsättningen med hänsyn bl. a. till kvinnornas svåra situation på arbetsmarknaden. I det översynsarbete som aviseras i propositionen är det viktigt att den lokala sakkunskapen har möjlighet att medverka. I är samtliga kommuner inplacerade inom något av stödområdena A, B, och C. Endast tre av länets kommuner tillhör den sistnämnda kategorin, nämligen , och . I propositionen föreslås att nuvarande stödområdesindelning skall vara oförändrad. Regeringen framhåller också att regionalpolitiken bör inriktas på att skapa förutsättningar för en balanserad befolkningsutveckling i landets olika delar och på att ge människor tillgång till arbete, service och god miljö oavsett var de bor i landet. Särskilda insatser bör göras för att främja utvecklingen i glesbygden. Vi delar till fullo denna uppfattning. Enligt vårt förmenande bör dock en översyn göras vad beträffar de nämnda kommunerna i länet i fråga om en ändrad stödområdesindelning. Vissa enskilda församlingar inom dessa kommuner är typiska glesbygder med långa avstånd till kommunernas centra och begränsad tillgång till arbete på de olika orterna. Med vad som ovan framförts har vi angett några riktlinjer för det fortsatta arbetet i att utveckla och mot bakgrund av detta hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om den regionala utvecklingen i . () () () () ()