mot · G8022070 · 1985-01-24 00:00:00 — m. fl. Uppdelning av statens vattenfallsverks verksamhet, m. m. Räntefallan Räntor på statsskulden är den största och snabbast växande enskilda utgiftsposten i statsbudgeten. Det är en nödvändighet att inte bara bromsa räntekostnadernas utveckling, utan att åstadkomma en direkt minskning. Klarar vi inte detta kommer vi efter hand att bli alltmer fångade i en räntefälla, som i högsta grad begränsar vår ekonomiska frihet och möjligheterna till positiva framtidssatsningar. Innevarande budgetår växer statsskulden med ca trots högkonjunktur och mycket stora skattehöjningar. Det betyder bortåt i ökad räntekostnad. Självklart kan detta inte få fortgå. Varje företag som fått alltför stor räntebörda måste se över sina tillgångar och analysera om det finns möjlighet att genom försäljning minska skuld- och räntebördan. Flera industriföretag har, när de behövt frigöra kapital och minska sin räntebörda, valt att sälja sin vattenkraft. Det har gett dem möjlighet att koncentrera resurserna på sin huvudsakliga produktion och verksamhet. Vi har ett lågt elpris i . Till stor del beror det på att det faktiska värdet i vattenkraften inte förräntas. när det blir aktuellt med investering i nya kraftverk kommer elpriserna att stiga väsentligt. Från 1973-1983 har elpriset i löpande penningvärde vid engrosleveranser ökat från till . Den långsiktiga marginalkostnaden för ny elproduktion är ca /kWh . Det är därför troligt att realpriset på el kommer att stiga mycket kraftigt . Detta kommer att öka värdet på befintlig vattenkraft högst väsentligt. Framtidsvärdet torde med dessa utgångspunkter vara 3^1 kr./kWh. För att förhindra en ytterligare ökning av statsskulden och räntebördan måste det vara rimligt att frigöra kapital som ger låg förräntning men som ändå måste vara mycket attraktivt för sparare och investerare. Genom att dela upp i fyra bolag och möjliggöra försäljning av vattenkraft kan många fördelar vinnas. innehav av vattenkraft ger en produktion på /år. 1983/84 var produktionen över . Vattenkraften bör utgöra basen för ett vind- och vattenbolag (VIVA-bolaget) som utöver produktion också skulle svara för nuvarande distribution och försäljningsverksamhet, exkl. storkraftsnätet. På detta sätt samlas den förnyelsebara elproduktionen i ett bolag och får på egna meriter konkurrera med bränslebaserad elproduktion. Bolaget bör bara satsa på bränslebaserad elproduktion i den omfattning det krävs för att täcka behovet vid toppbelastning och som reservkraft, t. ex. gasturbin eller motsvarande. VIVA-bolagets aktier skall introduceras på börsen eller försäljas i särskild ordning. Försäljningen av aktier bör ske under . Förslagsvis år 1, år 2 och år 3. Det samlade värdet för dessa aktier bör vara ca 100 000 milj. kr. För att markera att det är framtidsaktier, med förhållandevis låg avkastning första åren kan en viss reducering tillåtas av aktiernas kursvärde vid förmögenhetsdeklaration. KÄRNSTAM-bolaget (kärnkraft och stamlinje) bör omfatta kärnkraftsproduktionen och övrig bränslebaserad elproduktion av typ kondenskraft med i huvudsak baslastkaraktär. Bolaget skall också svara för drift och underhåll av storkraftsnätet. Bolaget bör t. v. vara helt statligt ägt för att trygga avvecklingen av kärnkraften och slutförvaringen av det utbrända kärnbränslet. När kärnkraften avvecklas kommer bolagets verksamhet att minska och omfatta endast storkraftsnätet samt reservhållning av ett antal kondenskraftverk. Med en effektiv energianvändning kommer elströmsbehovet att begränsas till ca vid kärnkraftens avveckling, vilket innebär att kolkondens ej behöver byggas ut. Dessutom krävs utbyggnad av ca vindkraft och effektivisering av befintlig vattenkraft samt en begränsad, miljöanpassad vattenkraftsutbyggnad. verksamhet inom värmesektorn bör samordnas i ett särskilt bolag (VÄRME-bolaget). bör verksamheten i första hand omfatta kraftvärmeproduktion, men i avvaktan på marknadsutrymme för denna elproduktion bör ren värmeproduktion kunna vara en huvuduppgift. Ägarförhållandet i detta bolag bör inledningsvis vara statligt tillsammans med nuvarande delägare i verksamheten. Det blir en rad bolag som samordnas i VÄRME-bolaget. Efter hand bör övervägas att helt överlåta enskilda bolag till värmeanvändarna eller skapa börsnoterade bolag. har en ganska omfattande forsknings- och utvecklingsverksamhet. Många projekt är angelägna att fullfölja enligt nuvarande riktlinjer och program. Möjlighet för detta skapas genom att det nya bolaget ges ett grundbidrag, beräknat per kWh el eller värme som produceras i de tre nya bolagen, t. ex. /kWh. Övrig verksamhet skall bedrivas som uppdrags Bolaget bör ägas gemensamt av staten och de tre nya bolagen. De tre nya bolagen bör ha majoritet och kan därmed bestämma den långsiktiga verksamhetens utveckling och omfattning. Under förutsättning att investerare och sparare uppfattar som en bra framtidsplacering och därmed är villiga att acceptera en låg avkastning , mot framtida kapitalvärde, så skulle statens intäkter 1 bli ca plus lägre räntekostnader. Efter reduktion av bortfallet av ränta på statskapital i bör ändå effekten för första budgetåret bli ca lägre statligt upplåningsbehov. Genom den större räntebesparingen bör trots lägre aktieförsäljning nettoeffekten även det året bli ca . Det tredje året blir effekten något lägre, om inte aktiens försäljningsvärde höjs, vilket kan vara rimligt. Eftersom statens upplångsbehov minskar i motsvarande mån bör inte kapitalmarknaden störas av detta mycket omfattande sparande. Däremot kommer detta aktiesparande att suga upp en del köpkraft, eftersom avkastningen på kapitalet blir lägre än nuvarande statspapper. Detta bör medverka till en lägre inflation. Lägre inflation möjliggör lägre ränta, vilket minskar kostnaden för den kvarvarande statsskulden, och det bör balansera den lägre skatteintäkt som de lägre kapitalinkomsterna ger upphov till. De något snabbare stigande elpriserna kommer att öka vinsten i privat vattenkraft. Detta medför ökade skatteintäkter för staten. Genom en boskillnad mellan förnyelsebar och bränslebaserad elproduktion skapas ett konkurrensförhållande som bör stimulera till att utnyttja produktionsmöjligheterna optimalt. Eftersom VTVA-bolaget behåller en omfattande lokal distribution ökar intresset och ekonomin i satsningen på lokala vindkraftverk och mindre vattenkraftverk. Kondenskraften tvingas att skapa en framtid på egna meriter, utan kapitalstöd från gammal vattenkraft. bör KÄRNSTAM-bolaget klara sig bra med hjälp av historiska investeringar i kärnkraften och att anläggningarna redan är delvis avskrivna. Avvecklings- och slutförvaringskostnaderna är dock en betydande osäkerhetsfaktor, som motiverar att staten behåller ett huvudansvar för verksamheten. VÄRME-bolagets uppgift blir att främja en effektiv värme- och elproduktion. Detta bör bidra till att inte några onödiga investeringar görs i ny kondenskraft. Målsättningen bör vara att de marknadsmässiga förutsättning arna så fritt som möjligt skall styras mot ett optimalt energisystem. Det är sannolikt att intresset och de ekonomiska förutsättningarna för ökad kraftvärme och mottrycksproduktion av el kommer att förstärkas genom de föreslagna åtgärderna. Mot bakgrund av det ovan anförda hemställer vi att beslutar ansluta sig till vad som i motionen anförts och hos regeringen begära förslag om uppdelning av verksamhet och försäljning av vattenkraft. () () () () . () () () () . ÅSLING (c) () () () ()