mot · G8022511 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. Behovet av gymnasieplatser i Enligt lag skall gymnasieplatser finnas tillgängliga för alla ungdomar i vårt land, dvs. alla som har genomgått och som önskar en gymnasieplats. Om man önskar eller inte önskar en plats i gymnasieskola kan bero på många saker. Önskar man det inte kan det bero på att man misslyckats i skolan dvs. att man ärskoltrött och att man behöver komma ifrån något man finner mindre meningsfullt till något annat som man anser riktigare och mer meningsfullt. Ofta beror denna flykt från skola/utbildning på brister i elevens studiesociala bakgrund som skolan inte förmått överbrygga. Sådana hinder kan vara mycket svåra att komma över eftersom de är tvåsidiga. Dels handlar det om problem och hinder som faller tillbaka på den enskilde, på hans familjeförhållanden och hans allmänna sociala och ekonomiska bakgrund, dels handlar det om bristande insikter hos dem som svarar för skolan och dess sociala och pedagogiska roll. Slutligen handlar det också om ekonomi och resursfördelning. Det mesta av allt detta befinner sig inom ramen för det politiska livet. Eftersom det tycks råda enstämmighet kring målet att alla som vill och behöver genomgå en gymnasieutbildning också skall få en gymnasieplats, borde detta vara enkelt att uppfylla. Ändå är det inte på det sättet. T rycket på gymnasieskolan är ofta relaterat till avnämarnas behov av anpassning till ett över riket skiftande näringsliv. På vissa orter, och då främst inom storstadsområdena med dessas snabba konjunkturella och strukturella förändringar, tvingas ungdomarna till större följsamhet gentemot förändrade krav på utbildning. Krav som formuleras av näringslivet i den region de lever i. Inom O-län finns tre orter eller regioner där trycket nu på grund av dessa omständigheter är betydligt större både mätt mot övriga delar i länet och ofta också mot övriga delar i riket. Dessa tre delar är med omnejd, och . I finns en koncentration av högteknologiskt utvecklade industrier med stort behov av kvalificerade tekniker och ekonomer/administratörer, vilket kräver lång grundutbildning och påbyggnadsutbildning. Näringslivet är sammansatt men de tunga delarna befinner sig alltjämt inom verkstadsteknologin med dess industriella struktur, vilken f. n. genomgår en omfattande förändringsprocess. Man kan här nämna de stora enheterna , SKF och med en betydande infrastruktur i regionen kring . är också universitets- och högskoleort med studietraditioner, vilket i sig skapat betydligt högre efterfrågan än riksgenomsnittet på förberedande grundutbildning inför högre och längre studievägar av eftergymnasial karaktär. I har på exempellös landets största koncentration av processteknisk industri byggts ut. Dessa kombinat kräver högteknologisk kunskap av delvis annan karaktär än i , eftersom grunden här är kemi, men samstämmighet kan finnas inom området styr- och reglerteknik och stora inslag av automatiserad drift. Kännetecknande för denna typ av industri är liksom i området kring snabb dynamik och krav på kunskapsanpassning med stor efterfrågan av elevplatser i gymnasieskolan. Slutligen har också under efterkrigstid genomgått en omvandling till varvsindustri med krav på omställning till verkstadsteknologi och ett ökat tryck på förlängd grundutbildning inåt mot gymnasieskolan. Inför varv snedläggningen som förestår kommer ett betydande omskolnings- och strukturpolitiskt problem att inställa sig, vilket sannolikt kommer att öka trycket mot ungdomsskolan men krav kommer också att ställas på gymnasieskolans uppgifter mot andra avnämargrupper än ungdomskullarna. Sammantaget har dessa tre områden med deras likvärdiga men också olika bakgrundsfaktorer medfört ett tryck på gymnasieskolan i hela länet och ett behov som statistiskt direkt kan avläsas i t. ex. SCB-material om skolan. Ett sådant material redovisades således 1984 och avser samt utfallet examinerade gymnasieelever från tre- och fyraåriga linjer. Materialet visar O-läns situation relativt mot grannlänen enligt följande: examinerade vid tre- och fyraåriga linjer Ser man sedan direkt på utfallet vid den senaste sökperioden ser situationen ut så här: Ålder Sökande Antagna Avvisade 8 004 7 681 323 , uppåt 1 923 151 1 771 kommun, gymnasieskolan, samtliga åldrar Ålder Sökande Antagna Avvisade , uppåt 1 757 1 373 384 Högre specialkurser med intagningskrav högre än Antalet avvisade i har inte varit procentuellt lika stort, vilket till dels kan förklaras av samverkan med de båda andra regionerna. Ett begränsat antal linjer i medför att elevöverströmning förekommer till gymnasierna i och . På samma sätt finns det främst i ett stort antal studievägar med större elevområde än länet. Likväl framgår det av den anförda statistiken, att närmare 3 000 sökanden måste avvisas från gymnasieskolan trots en uttalad önskan att vinna inträde. Detta är inte bra vare sig för den enskilde sökanden eller för det näringsliv, som statt i oavbruten förändring ställer krav på bättre utbildad arbetskraft. Med stöd av vad som ovan anförts yrkar vi att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av ett betydligt ökat antal årselevplatser vid gymnasieskolorna i . () () () () ()