mot · G8021088 · 1985-01-22 00:00:00 — m. fl. Den snabba utvecklingen av vårt jordbruk sedan har inneburit en kraftigt ökad användning av kemiska bekämpningsmedel och handelsgödsel. Huvudmålet för dagens konventionella odling har varit kvantitativ tillväxt - ökade skördar - kortsiktig maximal räntabilitet - så billiga livsmedel som möjligt. Andra aspekter av kvalitets- och miljömässig karaktär har skjutits i bakgrunden. De negativa konsekvenserna av ett kemikalieintensivt jordbruk börjar nu framträda allt tydligare. Att allmänhetens oro och rädsla för giftrester i livsmedlen, nedsmutsningen av luft och föroreningar i vattensystem i hög grad är befogad bekräftas i flera vetenskapliga undersökningar. Som exempel på störningar i den ekologiska balansen kan nämnas minskad tillgång på flera viltslag. igenväxning av sjöar och vattendrag (bl. och förorenat grundvatten. Också havsmiljön är utsatt för störningar i form av planktonblomningar som förorsakats av tilltagande närsaltutsläpp (fosfor och kväve) från land. Syrebrist har till följd härav uppstått inom stora bottenområden och framkallat omfattande skador på bottenfaunan. Miljö- och naturresursdelegationen inom forskningsrådsnämnden har slagit fast att det jordbruk vi bedriver kan betraktas som uthålligt. Även om kemikaliejordbrukets negativa biverkningar inte resulterat i något mera påtagligt omtänkande inom jordbrukets organisationer börjar en reaktion bland främst forskare och småbrukare växa fram till förmån för ett miljövänligare jordbruk. Ett genomsnittligt svenskt jordbruk använder ca kväve per ha och år, vilket motsvarar 1/3 av hjälpenergiinsatsen. Av detta erhålls endast ca i form av vegetabiliska och animaliska livsmedel. Mellanskillnaden är att betrakta som förluster till omgivningen, där den blir en negativ belastning från ekologisk synpunkt. De aspekter som kommit i förgrunden när det gäller ett ökat intresse för alternativa odlingsformer är följande: Produktionens uthållighet - dvs. jordarnas bevarande produktionsförmåga. Effekter på omgivningen - miljöhänsyn. Förbrukningen av ändliga resurser. Gemensamt för de alternativa odlingsformerna är att markens produktivitet upprätthålls med i huvudsak organiska gödselmedel. skadedjur och ogräs kontrolleras i första hand med förebyggande åtgärder. Animalieproduktionens storlek anpassas på varje enskild gård till den brukade arealen. Den biologisk-ekologiska helhetssynen är grundläggande. Det finns i flera länder redan etablerade alternativa odlingsmetoder som uppfyller ovannämnda kriterier och där både utbredning och forskningsinsatser är mera omfattande än i . Av de kända etablerade alternativa odlingsformerna förekommer endast tre i större omfattning i vårt land, nämligen biodynamisk, organisk-biologisk och naturenlig odling. Den areal som odlas alternativt i omfattar f. n. ca 4 000 ha. (Källa: - . Trots det ökade intresset från flera håll har samhällets satsningar på alternativa odlingsmetoder varit marginella. På flera platser i vårt land pågår dock intressanta försök med alternativa odlingsformer. En jämförande undersökning biodynamisk-konventionell odling har pågått under i i samarbete med SLU. Skillnaden i skördeutfall var vid den för konventionell odling mest gynnsamma jämförelsen. I Hörbytrakten i har bedrivits försök med kemikaliefri odling. Odlingarna, som omfattar såväl potatis som stråsäd, har givit resultat som ur lönsamhetssynpunkt väl kan jämföras med konventionella odlingsmetoder. strävar målmedvetet efter att anpassa odlingstekniken inom jordbruket till de krav dagens samhälle ställer på ökad miljöanpassning, minskad användning av hjälpenergi och ett förbättrat utnyttjande av lantbrukens egna resurser. För ändamålet har man inrättat ett odlingsråd. Dessa och många andra ambitiösa och aktningsvärda insatser bör komma i åtnjutande av samhällets stöd och uppmuntran. Med tanke på framtida förändringar av odlingsförutsättningar, ökade restriktioner på grund av miljöproblem, stigande olje- och gödselpriser, starkare krav på minskad sårbarhet m. m. är det ytterst angeläget att utveckla nya ekologiskt, socialt och ekonomiskt välbalanserade, självbärande jordbrukssystem. 1 sådana system ersätts kemiska medel för gödsling, växtskydd och tillväxtreglering med andra produktionsfrämjande åtgärder som är biologiskt och ekologiskt anpassade till de naturliga odlingsförutsättningarna. Det är också viktigt att på företagsnivå studera vilka omläggningskostnader som uppkommer vid övergången till alternativa odlingsformer samt klargöra hur lönsamheten påverkas. Därefter är det möjligt att göra mer tillförlitliga samhällsekonomiska analyser. Sammanfattningsvis finner vi det angeläget att forsknings- och försöksprojekt med alternativa och miljöanpassade odlingsmetoder skall kunna erhålla anslag från såväl jordbrukets forskningsfond som lantbrukets fond samt att större resurser också i övrigt ställs till förfogande från samhällets sida till förmån för ökad satsning på alternativa odlingsformer. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om behovet av ökad satsning på alternativa odlingsmetoder. P.O. () () () ()