mot · G90253 · 1985-10-14 00:00:00 — m. fl. Ny skollag m. m. 1985/86:10) I proposition 1985/86:10 föreslås en ny skollag. Förslaget vilar på en författningsteknisk och språklig översyn av den gamla skollagen. I lagen fastslås såväl skyldigheter som rättigheter när det gäller , gymnasieskolan och andra motsvarande skolformer som samhället anordnar för utbildning av barn och ungdomar. En lag försvarar i sig ingen moralisk ståndpunkt. Den återspeglar en politisk väg som vilar på företeelser såsom ekonomisk makt, ekonomiska möjligheter och sociala villkor för att ta del av och uppfylla lagtexters intentioner. Man kan säga att den moraliska ståndpunkten i en lagtext är rörlig beroende på lagens möjligheter och det allmänna eftersträvandet till efterlevnad. Vad som här har sagts kanske något visar på lagstiftandets dilemma. Mot denna bakgrund är det nödvändigt att i förhållningssättet till lagar och förordningar skapa en så klar politisk vägförklaring som möjligt. Vägförklaringen när det gäller skollagen är att utbildning, arbete och bostad är mänskliga rättigheter. Rättigheter som innebär att människor i samhället bereds möjligheter att fungera enskilt och i kollektiv, ge idéer och samarbeta i bygget och försvaret av ett demokratiskt, klasslöst samhälle. Denna vilja och inriktning av politiken kräver en rad åtgärder inom olika politiska fält. Det handlar till stor del om bildning och fostran - något som svårligen kan regleras eller grundläggas fullt ut via lagstiftning. En viss betydelse har dock lagstiftningen och viktig blir vissa definitioner i lagtexter. När det gäller det nya skollagsförslaget måste vissa ytterligare positioner anges. Vi anser att utbildning, mot bakgrund av vad som sagts, är en investering för samhällets framtid. Därför kan egentligen inga besparingar göras på detta område. Besparingar kan alltså inte generera vinster på detta område eller näraliggande områden. Däremot kan förbättrade villkor för utbildningens genomförande och för detta erforderliga investeringar öka värdet i samhället på en rad olika områden. Det kan t. ex. gälla värden för sig och samlade inom så vitt skilda områden som sociala effekter av ny byggnadsteknik och religionspsykologi. Villkor för utbildningens genomförande kan enklast anges via de skyldigheter och rättigheter som anges i skollagen och de förordningar som delvis vilar på denna. Ett villkor för utbildningens möjlighet är att eleverna i skolan garanteras näringsriktig och god mat. Det är väl känt att det är oerhört svårt att koncentrera sig och inhämta kunskap med sugande mage. smiter undan detta viktiga villkor som skol maten utgör för utbildningens förmedlande och mottagande genom att konstatera att skolmåltider till sin art inte kan betraktas som utbildning. Tydligen delas denna uppfattning av regeringen, eftersom frågan om skolmåltider har utelämnats i propositionstexten i vad gäller både skyldigheter och rättigheter i förslaget till ny skollag. Vi anser att skolmåltider med ett näringsinnehåll motsvarande minst en tredjedel av dagens näringsbehov är nödvändiga för utbildningen. Vi anser att skolmåltider är villkor och hjälpmedel som behövs för utbildningen. Bra och fria skolmåltider kan helt och fullt jämföras med andra nödvändiga resurser i skolan såsom böcker, skrivmateriel och verktyg. Mot bakgrund av det här anförda bör besluta om att den nya skollagen 4 kap. 15 § får följande lydelse: Utbildningen i skall vara kostnadsfri för eleverna. Dessa skall utan kostnad ha tillgång till skolmåltider motsvarande minst en tredjedel av dagens näringsbehov, böcker, skrivmateriel, verktyg och därmed jämförliga hjälpmedel som behövs för utbildningen. I verksamheten får dock förekomma enstaka inslag som kan föranleda en obetydlig kostnad för eleverna. Den egentliga skolplikten är inte enbart att hänföra till vad som kan anses vara genomgången grundskola. Den rådande situationen på arbetsmarknaden med hög ungdomsarbetslöshet och de alltmer höjda förkunskapskraven som ny teknik, tvärvetenskapligt synsätt m. m. ställer i yrkesutövandet har lett till behov av längre studiegång än motsvarande grundskolenivå. Med andra ord har detta medfört att vi har en, om än inte formell så dock reell, längre skolgång än motsvarande . En strävan är bl. a. mot ovanstående bakgrund att garantera alla elever som så önskar en utbildning i gymnasieskolan. Avgiftsbeläggning av utbildningen och dess hjälpmedel i gymnasieskolan motverkar strävan att i realiteten garantera ungdomar plats för studier i gymnasieskolan. Med de försämrade studieekonomiska villkor som gäller för ungdomsstuderande kan en avgiftsbeläggning av undervisningen medföra icke oansenliga ekonomiska belastningar för vårdnadshavare eller förälder. Mot bakgrund av det anförda bör besluta att skollagen 5 kap. Gymnasieskolan 14 § skall ha följande lydelse: Avgifter får inte tas ut för ansökan till gymnasieskolan. Utbildningen skall vara kostnadsfri för eleverna. Dessa skall utan kostnad ha tillgång till skolmåltider motsvarande minst en tredjedel av dagens näringsbehov, böcker, skrivmateriel, verktyg och andra därmed jämförliga hjälpmedel som behövs för utbildningen. I verksamheten får dock förekomma enstaka inslag som kan föranleda en obetydlig kostnad för eleverna. Med hänvisning till det anförda föreslås att beslutar anta följande som motionärernas förslag betecknade förslag till ändring i proposition 1985/86:10: 4 kap. 15 § Utbildningen i skall vara kostnadsfri för eleverna. Dessa skall utan kostnad ha tillgång till böcker, skrivmateriel, verktyg och andra därmed jämförliga hjälpmedel som behövs för utbildningen. I verksamheten får dock förekomma enstaka inslag som kan föranleda en obetydlig kostnad för eleverna. Utbildningen i skall vara kostnadsfri för eleverna. Dessa skall utan kostnad ha tillgång till skolmåltider motsvarande minst en tredjedel av dagens näringsbehov, böcker, skrivmateriel, verktyg och därmed jämförliga hjälpmedel som behövs för utbildningen. I verksamheten får dock förekomma enstaka inslag som kan föranleda en obetydlig kostnad för eleverna. 5 kap 14 § Avgifter får inte tas ut för ansökan till gymnasieskolan. Utbildningen skall vara kostnadsfri för eleverna. Dessa skall utan kostnad ha tillgång till böcker, skrivmateriel, verktyg och andra därmed jämförliga hjälpmedel som behövs för utbildningen. Huvudmannen får dock besluta att eleverna skall hålla sig med vissa egna sådana hjälpmedel. I verksamheten får också förekomma enstaka inslag som kan föranleda en obetydlig kostnad för eleverna i något annat avseende. Avgifter får inte tas ut för ansökan till gymnasieskolan. Utbildningen skall vara kostnadsfri för eleverna. Dessa skall utan kostnad ha tillgång till skolmåltider motsvarande minst en tredjedel av dagens näringsbehov, böcker, skrivmateriel, verktyg och andra därmed jämförliga hjälpmedel som behövs för utbildningen. I verksamheten får dock förekomma enstaka inslag som kan föranleda en obetydlig kostnad för eleverna. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)