mot · G902120 · 1985-11-19 00:00:00 — Motion till 1985/86:120 och (prop. 1985/86:41) I propositionen föreslås att en administrativ sanktion, tulltillägg, införs på tullområdet motsvarande skatte- och avgiftstilläggen på den inrikes beskattningens område. Tulltillägg föreslås kunna påföras om införseln av varor inte har givits till känna för en tullmyndighet eller om oriktiga eller ofullständiga uppgifter har lämnats till ledning för tulltaxeringen. Tillägget föreslås bli av den undandragna tullen. Det skall påföras den som är tullskyldig för varan och beslutas av en tullmyndighet. Påföringen av tulltillägg föreslås ske oberoende av om gärningen även beivras i straffrättslig ordning. Förslaget om tulltillägg kommer ursprungligen från varusmugglingsutredningen som 1976 avlämnade betänkandet Smugglingsbrott och tulltillägg (SOU 1976:37). Vid remissbehandlingen av betänkandet avstyrktes förslaget om tulltillägg av ett antal remissinstanser, bl. a. hovrätten för , hovrätten för och generaltullstyrelsen. Även näringslivets organisationer var starkt kritiska. I sitt remissvar anförde generaltullstyrelsen att det inte fanns behov av att påföra tulltillägg på grund av oriktig uppgift i tulldeklaration. Styrelsen menade att en sådan sanktion i vissa fall skulle drabba de tullskyldiga alltför hårt. Därefter har generaltullstyrelsen ändrat uppfattning och hemställt att ett system med tulltillägg införs. Bakgrunden till tullens framställan är bl. a. att det straffrättsliga sanktionssystemet visat sig inte vara tillräckligt effektivt, när det gäller att beivra överträdelser av tullbestämmelserna och att det skatteadministrativa sanktionssystemet har reformerats så att det är bättre lämpat som mönster för ett motsvarande system på tullområdet. Vidare pekas på tullens och näringslivets fördjupade erfarenheter av den tullprocedur som började tillämpas 1974 samt problemen med att kunna upprätthålla en godtagbar kontrollnivå trots ökande import och resursbegränsningar. Det nu aktuella förslaget är något mindre långtgående än varusmugglingsutredningens ursprungliga förslag, men det finns fortfarande skäl att vara starkt kritisk. Det är i huvudsak två förhållanden som vi reagerar emot. Det första är att det faktum att ett fel förekommer i en tulldeklaration skulle kunna ge upphov till uttag av tulltillägg. Det andra är att en uppgift om en varas statistiska nummer anses som en uppgift i sak. Enligt förslaget skall tulltillägg helt eller delvis kunna efterges när felaktigheten, underlåtenheten eller åtgärden kan anses ursäktlig eller när det undandragna beloppet är litet. Det framgår av specialmotiveringen till 40 c § att det Främst är /det/ klart oriktiga statistiska nummer och på grund av slarv eller i ond tro lämnade felaktiga uppgifter som bör föranleda påföring av tulltillägg. Enligt vår uppfattning skulle tillämpningen av en sådan regel innebära att det finns utrymme för viss skönsmässighet i bedömningen. I sådana fall har tidigare uttalat sig mot att tillämpningen läggs på administrativa myndigheter och ansett att den i stället bör ske på de allmänna domstolarna (se JuU 1981/82:53). Enligt vår uppfattning bör en varas statistiska nummer enligt tulltaxan eller enligt statistisk varuförteckning inte anses som en uppgift i sak utan som ett yrkande. Ett felaktigt nummer skall då inte kunna ge upphov till tulltillägg. remissinstanser har också framhållit detta. Kammarrätten i och kommerskollegium framhåller att varuklassificeringen kan vara svår. Kammarrätten i liksom alla näringslivsorganisationer motsätter sig också att angivande av statistiskt nummer bedöms som uppgift i sak, eftersom den kan vara mycket svårbedömbar. Detta framgår också indirekt av propositionen där det står att angivandet av tullpositioner kan innefatta svårigheter, som kan vara vanskliga att bemästra, ibland t.o.m. för expertis. Därtill kommer att det förbereds en övergång till en ny internationell tullnomenklatur med varuförteckning, det s. k. . Det finns ytterligare invändningar som kan riktas mot förslaget om tulltillägg, t. ex. effekterna på relationen mellan ett ombud och den tullskyldige, och behandlingen av mervärdeskatt. Sammanfattningsvis anser vi att skillnaderna mellan en tulldeklaration och en deklaration till skattemyndigheterna är så stora och omfattande att parallellitet inte kan anses föreligga mellan nuvarande skattetillägg och det nu aktuella förslaget om tulltillägg. Vi har stor förståelse för behovet av åtgärder mot medvetet lämnande av falska uppgifter i tulldeklarationen, men vi anser inte att slarv eller ett förbiseende i tulldeklarationen bör kunna medföra tulltillägg. Med hänvisning till ovanstående hemställs att avslår proposition 1985/86:41. () ()