mot · G8021967 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. Överförande av tung trafik från landsväg till järnväg, m. m. Ökat tryck på vägarna Av bedömningar, refererade i årets budgetproposition bil. 8, framgår de växande problemen för vägdrift och vägbyggande. En ständigt växande vägtrafikvolym motsvaras av ett med hänsyn till inflationen sjunkande reellt anslag. Den tekniska fordonsutvecklingen driver fram ständiga krav på höjt axel- och boggitryck. Prognoserna pekar på ett växande transportbehov fram , varvid lastbilarna kommer att ta huvuddelen av volymökningen. I den mån järnvägstrafiken beräknas öka sker detta tydligen på sjöfartens bekostnad. Trycket på landets vägnät tenderar att öka ytterligare. Redan nu står det klart att en anpassning av vägarnas grundstandard till denna vägande trafik skulle kräva mångmiljardinvesteringar . Skogsnäringen - ett exempel Skogsindustrins transportbehov är betydande i och kan tjäna som exempel. Med bil-tåg-båt transporteras virke, trävaror, avsalumassa och papper. Skogsnäringen svarar för av transporterna på landsväg och av järnvägstransporterna (undantagen). En analys gjord 1982 av skogsnäringens företrädare och visar bl. a. att vägarna förslits i snabb takt. Under längre eller kan över hälften av länsvägnätet vara avlyst för tung trafik. Restriktionerna sker under tjällossningen. Man bedömer det f. ö. inte orealistiskt att, vid fortsatt otillräckligt underhåll och ökad nedslitning, lastbegränsning till 12 tons boggitryck, i stället för som i regel gällande 18 tons axeltryck kan bli fastställt. Det skulle öka skogsnäringens merkostnad till ca 500 milj. kr./år. I förlängningen skulle detta innebära en ökning av produktionskostnaderna för blekt sulfatmassa med /ton med i sin tur negativa följder för konkurrenskraft, arbetstillfällen osv. Denna illustration har vi framfört som exempel på transporternas betydelse för enbart en sektor av landets näringsliv - skogsnäringen, med i runt tal 300 000 årsanställda och ett exportvärde på (1981). Totalekonomisk syn blir nödvändig Det är klart att vägarnas betydelse kommer att bestå även . Men måste en totalekonomisk syn på trafiken med beaktande av hushållning med energi, miljö (exempelvis försurningen) och resurser i övrigt ställa frågan om ökat utnyttjande av järnväg som landtransportmedel. Tecken tyder visserligen på att en ökad andel av de papper som produceras i landet kommer att transporteras med tåg, bl. a. i samband med förbättrade godstågsförbindelser med kontinenten via . Denna ökning av järnvägstrafiken sker i allmänhet på sjöfartens bekostnad och prognoserna för ökad lastbilstrafik kvarstår även i långväga relationer. På grund härav och på grund av den klara eftersläpningen och det härav betingade ökade behovet av insatser för vägunderhåll och vägbyggande, krävs stora finansiella bidrag över statsbudgeten. är det styrkt att järnvägen har en viss infrastrukturell överkapacitet, som med relativt begränsade investeringsinsatser i vissa flaskhalsar, snabbt kan frigöras. Från näringslivshåll betonas ofta att man, så långt det är ekonomiskt och praktiskt, utnyttjar järnvägstrafik. Det är både möjligt och nödvändigt att från samhällets sida vidta åtgärder för att järnvägsalternativet, i de fall detta alternativ finns, skall framstå som både mera praktiskt och ekonomiskt även ur företagens synpunkt. Att det är samhällsekonomiskt välbetänkt råder en bred enighet om. Bättre nyttjande av järnväg - god ekonomi för landet I andra vpk-motioner har aktualiserats åtgärder för att via bättre kontroll och sanktionspåföljd stoppa överlaster och andra lagöverträdelser i vägtrafik, liksom skärpta regler för tillståndsgivning m. m. Detta är också förhoppningsvis ägnat att i viss mån bidra till en bättre fördelning av trafikuppgifterna mellan tåg och lastbil. Det finns verkligt goda möjligheter att via taxepolitiska och andra transportpolitiska åtgärder, inkl. särskild aktivitet för att målmedvetet utveckla en effektivare terminalhantering och smidigare kombilösningar bil/järnväg, åstadkomma ett bättre utnyttjande av järnvägen. En sådan politik förutsätter att man ser hela transportfrågan i ett totalekonomiskt perspektiv och avstår från ett gängse snävt konkurrenstänkande. Program för överförande av tung trafik till järnväg Att det finns politiska möjligheter till majoritetsstöd för ett program om överförande av tung långväga trafik från landsväg till järnväg bekräftas av det socialdemokratiska järnvägsprogrammet På nya spår mot framtiden, där det talas om en sådan ny inriktning. Man har alltså grundad anledning att räkna med nya och växande trafikuppgifter för SJ . Det är under sådana omständigheter viktigt att inte förhastat vidta åtgärder som kan innebära en försämrad järnvägskapacitet. Snarare är det angeläget att utveckla ett flerårsprogram för eliminering av vissa besvärande kapacitetsproblem på ett antal avsnitt av verksamheten. Till detta är det vår avsikt att återkomma i samband med behandling av den särskilda järnvägsproposition som anmälts av kommunikationsministern. Vi vill därmed också framhålla vikten av att inte försämra verkstads- och reparationskapaciteten i genom att lägga ned verksamheten vid SJ-verkstaden i - en signalerad åtgärd som vi inte kan acceptera. Med hänvisning till det i motionen anförda hemställs 1. att av regeringen begär förslag till program för överförande av tung godstrafik från landsväg till järnväg, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om a) ett flerårsprogram för utvecklandet av järnvägens kapacitet, b) bibehållande av SJ:s verkstad i . (vpk) (vpk) PER (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)