mot · G8021697 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:1697 m. fl. Det är militärt krossades av de allierade styrkorna 1945. Det storkrig nazisterna och imperialisterna utlöst hade kostat 50 miljoner människor livet - som stora delar av låg i ruiner. Det militära krossandet av nazismens och fascismens militära makt öppnade nya perspektiv för folkens frihetskamp. Fred, frihet, återuppbyggnad och välstånd var ledstjärnan i folkens strävanden i den nya tid man trodde skulle bli verklighet. högtidlighåller vi också 40-årsminnet av hundratusentals atombombsoffer i och . Ingen uppgift är viktigare än att förhindra att kärnvapen någonsin mer kommer till användning. I försvaret av freden krävs det en bred samling av olika politiska, samhälleliga och religiösa krafter. Att förhindra utbrottet av ett nytt världskrig är den viktigaste uppgiften för den internationella solidariteten. Under de som gått sedan de första atombomberna fälldes över har det varje timma producerats nya kärnvapen motsvarande två Hiroshimabomber. Förstörelsekraften i dagens kämvapenarsenaler motsvarar mer än en miljon Hiroshimabomber. Nya forskningsrön visar att insatsen av bara en bråkdel av kärnvapenarsenalerna skulle leda till en nukleär vinter som utplånade den mänskliga civilisationen och förde livet på vår planet hundratals miljoner år tillbaka i tiden. Rustningarna ökar också inom andra områden. De s. k. konventionella vapnen utvecklas ständigt till allt högre nivåer av förstörelseförmåga och precision. En ny rustningsvåg av biologiska och kemiska vapen har igångsatts. Det är massförstörelsevapen vars verkningar på lång sikt kan bli lika förödande som kärnvapnens. Den nya teknologiska och elektroniska utvecklingen används i militarismens tjänst. Världshaven och yttre rymden håller på att militariseras. Här spelar kärnkraftstekniken en viktig roll. Den är inte bara en förutsättning för tillverkning och spridning av kärnvapen, utan är oumbärlig som energikälla för drivning av atomubåtar i världshaven och laserbeväpnade satelliter i rymden. De enorma rustningarna ökar krigsrisken, snedvrider hela världsekonomin, förvärrar underutvecklingens problem, bidrar till den massvält som 1* 1984/85. drabbar hundratals miljoner människor, undergräver nationernas oberoende och de demokratiska fri- och rättigheterna. Ändå fortsätter kapprustningen. Den absurda jakten på s. k. militär balans och militär överlägsenhet för upp rustningarna på allt högre nivåer. aggressiva upprustningspolitik har allvarligt försämrat det internationella läget. söker rusta sig till militär överlägsenhet och laborerar med verklighetsfrämmande teorier om möjligheten av att vinna ett kärnvapenkrig eller utkämpa ett s. k. begränsat kärnvapenkrig. I stormakternas rustningar i en krisdrabbad och svältande värld spenderas varje minut på militära rustningar. Någon exakt beräkning av världens samlade rustningar är inte möjlig men torde priser och växelkurser kraftigt överstiga /år. Enligt har världens militärutgifter stigit med . Huvuddelen av denna ökning, som är markant snabbare än genomsnittet , förklarar med upprustningsprogram. Om räknas bort blir den årliga volymmässiga ökningen . egna militärutgifter har efter 1979 ökat med i genomsnitt . Det är en ökningstakt som tidigare endast inträffat då varit i direkt krig, dvs. När det gäller kvarstår bedömningarna från föregående år om en stadig ökning av militärutgifterna . Som påpekar reviderade underrättelsetjänst 1983 sina beräkningar av militärutgifter nedåt till denna nivå. Huvudintrycket, att det är som är den ledande och pådrivande staten i rustningssammanhang, kvarstår således. Detta förstärks ytterligare av de uppgifter om satsningar på rymdkrigföring som gång efter annan bekräftats av Reaganadministrationen . De avslutade samtalen mellan och utrikesministrar i , om bl. a. ett återupptagande av förhandlingar om avmilitarisering av rymden, har redan väckt oenighet och gett upphov till motsägelsefulla uttalanden inom . Vad kan göra? De ledande stormakterna, och , har det helt avgörande ansvaret för om rustningarna skall kunna stoppas och vändas i sin motsats - nedrustning. En liten stat som kan emellertid bidra på många sätt och vårt land har genom egna förslag samt medlings- och kompromissförslag i samarbete med andra mindre stater och andra åtgärder i flera fall spelat en viktig roll i nedrustningsarbetet. Värdskapet för har gett nya möjligheter till sådana insatser. Det är då viktigt att försöka bredda diskussionerna både vid och andra sammankomster för nedrustning. Aktuella områden, utanför kärnvapensektorn som självklart är den allt överskuggande, är nya konventionella vapen och därmed ny taktik, den förnyade satsningen på biologiska och kemiska vapen, sambandet kärnkraft-kärnvapen och militariseringen av rymden. kommunisternas gamla krav på att vi här i skall genomföra en studie av rustningarnas orsaker, med ett något bredare anslag än vad som vanligen sker, är också ett initiativ som skulle underlätta förståelsen för nedrustningsarbetet, både här hemma och på det internationella planet. har i sitt betänkande 1984/85:1 lämnat en redogörelse för de studier om rustningarnas orsaker, som pågår inom FN och på andra håll. Allt detta är mycket förnämligt men lämnar fortfarande, som vpk påpekat, den viktiga frågan om de ekonomiska drivkrafterna - kampen om världens resurser - obesvarad. I den kampen är det framför allt , och andra utvecklade kapitalistiska ekonomier, som är desperat beroende av att ha kontroll och möjlighet till exploatering av naturrikedomar utanför sitt eget territorium. Detta kräver militär kontroll, egen eller utövad av ombud, och detta i sin tur kräver rustningar. Det militärindustriella komplexet - en allians mellan storfinans och militärledning - har gemensamma intressen av att hålla processen i gång för att öka sin profit och maktställning. rustningar är självklart inte enbart framdrivna av rustningar och krigspolitik, även om de ofta själva framställer saken på det sättet. Sorn och andra institut i väst alltid framhåller, måste bedömningen av rustningar i stor utsträckning baseras på antaganden. Klart är att satsningar inom rustningsområdet är betydligt lägre änUSA:s.Som påpekades ovan är detta något som också erkänns av CIA. Men också i finns pådrivande krafter, ett militärpolitiskt komplex, som hävdar stormaktens säkerhetspolitiska intressen och söker militära lösningar på konflikter. När det gäller råvaror torde en översiktlig bedömning ge vid handen att är självförsörjande på de flesta områden. En mera genomgripande studie skulle kunna klarlägga beroende inom ett sådant område som legeringsmetaller, för att ta ett exempel. Ett område där är klart beroende av omvärlden är spannmålssektorn och förmodligen vissa andra foder- och livsmedelsprodukter. En bättre kännedom om de ekonomiska orsakerna bakom rustningarna, enligt vad som här skisserats, kunde förklara mycket av det som sägs ske på grund av inneboende automatik eller andra mystiska förklaringsgrunder. I skuggan av kärnvapnen utvecklas ständigt nya konventionella vapen med tillhörande teknik och taktik. finns det en kraftig opinion inom ledande militära NATO-kretsar för att större satsningar måste göras inom det konventionella området. En hel del har redan skett. Inför hotet om gemensam utplåning om kärnvapen kommer till användning, söker man nygamla vägar att bekriga varandra. Det är viktigt att och dess representanter i nedrustningssammanhang noga följer denna utveckling, så att inte kärnvapenhotet får till effekt att rustningarna intensifieras och ökar risken för krig inom de konventionella vapnens område. kommunisterna aktualiserade frågan om biologiska och kemiska vapen i samband med nedrustningsdebatten i . Dessa vapen är massförstörelsevapen, som är billiga att anskaffa, tekniskt lätta att tillverka och enkla att använda. Ingen kontroll, inte ens av det bräckliga slag som finns inom kämvapenområdet, har ännu etablerats när det gäller BC-vapen. Det är känt att lager av dessa vapen finns hos både och . Många andra stater har antagligen också tillverkat och lagrat upp olika typer. Huruvida BC-vapen kommit till användning i pågående konflikter och stridshandlingar har inte klart kunnat bevisas eller motbevisas. har ställt sig avvisande till tillverkning av binära kemiska vapen, vilket måste noteras med tillfredsställelse. En motsatt dålig nyhet har den allra kommit från , där enligt pressuppgifter tillsatt en hemlig kommitté, för att förbereda ett återupptagande av tillverkningen av BC-vapen. måste uppmärksamt följa denna utveckling och aktivt arbeta för att ett kontrollsystem upprättas inom BC-området och att ett förbud mot sådana vapen införs. Sambandet kärnkraft-kärnvapen måste ägnas fortsatt uppmärksamhet. Som utrikesutskottet påpekat i det ovannämnda betänkandet 1984/85:1 kan detta samband inte uteslutas. har det förnekats och uttrycket "den fredliga atomen" har använts för att understryka att det finns en klar skillnad mellan dessa båda användningar av kärnenergi. Men de är grenar på samma träd och i princip är det ingen skillnad på processerna i en reaktor som används för energiframställning och en reaktor i ett militärt kärnvapenprogram. Det framgår med all önskvärd tydlighet av sammanblandningen av civila och militära reaktorer i t. ex. kärnvapen och kärnenergiprogram. Som visats i den s. k. Los Alamosrapporten - framtagen vid forskningsinstitutet med samma namn och där också första atombomb konstruerades - har man i flyttat över reaktorer från det civila till det militära programmet, därför att kapaciteten i det senare inte var tillräcklig. I och med det faller också den IAEA-kontroll, som frivilligt ålagt sig för det civila programmet, för just den reaktorn, som ju nu är civil utan militär. Det är således inte bara fråga om användningen av använt kärnbränsle från civila reaktorer för vapenändamål. Det sambandet finns också, och det är vad den i utskottsbetänkandet /85:1 nämnda handlar om. Men den är utarbetad , närmast för att legalisera upparbetning av använt civilt kärnbränsle, och mycket har hänt när det gäller tekniken också på det området . Spridning av kärnkraftsteknologi kan alltså direkt kopplas till spridningen av kärnvapen. Stater som och , som har ett mycket långtgående samarbete på detta område, har utvecklat de kärnvapen som de flesta bedömare är ense om att de har, just genom uppbyggnaden av ett civilt kärnkraftsprogram. Detta innebär att genom sin export av kärnkraftsteknologi, t. ex. till som vpk tar upp i annat sammanhang, är med och bidrar till spridningen av kärnvapen. Det är således väl motiverat att gör en grundlig studie av sambandet kärnkraft-kärnvapen både när det gäller användningen av reaktorer växelvis i civila och militära program och användningen av civilt framställt plutonium för vapenändamål efter det att det upparbetats. Utvecklingen på detta område har redan gått mycket långt och är på väg att helt sätta avtalet om begränsning av antimissiler ur spel. startade ett jätteprojekt för antimissiler. Troligtvis ligger inte långt efter. Som vanligt kommer dessa nya vapentyper att följas av en satsning på effektiva motvapen och så är en ny karusell igång. Allvarlig kritik har riktats mot USA-programmet inom det egna landet, just med hänvisning till dessa effekter. Också i detta sammanhang spelar kärnkraften och kärnvapnen en mycket stor roll. Det är nu en sovjetisk satellit störtade över och det därmed avslöjades att energikällan ombord var en liten kämreaktor. Det är närmast självklart att samma teknik används av . För att utlösa de laservapen som tänks komma till användning behövs också en kärnladdning. De nya rymdvapnen och motmedlen mot dem fordrar helt enkelt sådana energimängder att systemet med solceller inte längre räcker till. Militariseringen av rymden måste stoppas om inte en ny och förfärande kapplöpning skall starta också på detta område. bör i alla sammanhang motarbeta denna utveckling. Det är inte minst viktigt att användningen av kärnkraft i rymden uppmärksammas. Vi har här ett nytt exempel på hur den s. k. fredliga kärnkraften kommer till användning för militära ändamål. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att hos regeringen hemställer om en redovisning av de ekonomiska sammanhangen bakom rustningarna, 2. att hos regeringen begär att noggrant följa vapenutvecklingen och tekniken inom det s. k. konventionella området, 3. att hos regeringen begär nya initiativ för att klarlägga läget när det gäller BC-vapen och för att åstadkomma ett förbud mot sådana vapen, 4. att hos regeringen hemställer om en grundlig redovisning av sambandet kärnkraft-kärnvapen i enlighet med vad som anges i motionen, 5. att hos regeringen begär att frågan om användning av kärnkraft i rymden tas upp i nedrustningssammanhang. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)