mot · G802439 · 1985-01-15 00:00:00 — m. fl. Som en väsentlig del i samhällssyn ingår kravet att enskilda människor så långt möjligt skall kunna erbjudas bostad och arbete där de själva önskar. Grundvalen för denna decentraliseringspolitik är att det finns goda kommunikationer i alla delar av vårt land. Detta kräver att även glesbygden får en rimlig andel av statens insatser på kommunikationsområdet. Också samhällsekonomiska skäl talar för denna politik. Anslaget för drift av statliga vägar fick i budgetpropositionen 1982 ett realt påslag . Vi har med tillfredsställelse sett att den nuvarande regeringen för budgetåren 1983/84 och 1984/85 fortsatt med den inriktning som mittenregeringen lade fast och föreslagit reala påslag till drift av statliga vägar. I årets budget bryts emellertid den trenden. Som skäl anges de betydande tillskott väganslaget dels fått i senaste budgetarna, dels fått i särskilda sysselsättningspaket. Av anslaget till byggande av statliga vägar läggs enligt vår mening en alltför stor del på riksvägnätet (1 ) jämfört med vad som kommer länsvägarna (8 ) till del. trafikpolitiska beslut (/79:18, s. 80) uttalade att en rimlig fördelning i stället borde vara till vardera riks- och länsvägar. Detta skulle ge större möjligheter att belägga fler grusvägar, samt att hålla vägarna i sådant skick att näringslivets transporter ej fördröjs. budget gjorde den nuvarande regeringen en drastisk nedskärning av anslaget till enskilda vägar, som bidragsprocenten sänktes från till . I förra årets budget infördes ett differentierat bidragssystem för enskilda vägar, med fyra olika nivåer: , , och . Väghållarna fick på många håll intryck av att den tidigare 70 %-nivån skulle bli normalnivån. Men eftersom anslaget inte fick någon real höjning fanns i realiteten bara ekonomiskt utrymme för 50 %-nivån som normalnivå. Detta påtalades av , som krävde dels återgång till den tidigare generella 70 %-regeln, dels den för ett sådant beslut nödvändiga anslagshöjningen. I årets budget har regeringen tvingats erkänna att hade rätt, vilket framgår av att man nu gjort en relativt kraftig om än ej tillräcklig höjning av anslaget. vidhåller för sin del sin linje , vilket innebär att ett ytterligare tillskott med 25 milj. kr. krävs på anslaget. Bidraget till drift av kommunala vägar och gator har ökats på kraftigt i de två föregående budgeterna. Om det anslaget med utgångspunkt budget uppskrivits i takt med pris- och löneomräkning, dvs. i samma takt som vi föreslår för enskilda vägar, skulle det varit 642 milj. kr. mot budgetpropositionens förslag på 751 milj. kr. Vi anser att budget innebär en bättre balans mellan stad och landsbygd än fördelningen i årets budget. Därför föreslår vi en prutning av bidraget till drift av kommunala vägar och gator med 89 milj. kr. Vi föreslår också att 25 milj. kr. tas upp på ett särskilt anslag för bärighetsupprustning av mindre vägar och broar av betydelse för skogs- och industritransporter på landsbygden. Vi anser oss kunna godta den nya organisationen med tre vägavdelningar inom i med ansvar för vardera en geografisk region. Även om gränserna mellan regionerna i några fall förefaller en smula förvånande, så accepterar vi även dessa, eftersom de lär vara resultatet av långvariga förhandlingar. Vi vill även understryka vikten av att regeringen noga följer upp effekterna av den nya organisationen, så att den inte leder till centralisering av befogenheter. Målet för omorganisationen bör vara en effektivisering av verksamheten med hjälp av klarare ansvarsfördelning när det gäller budget, budgetuppföljning och kostnadsställeansvar. Vi har med tillfredsställelse konstaterat att den nuvarande regeringen fullföljt mittenregeringens förslag att överföra trafiksäkerhetsverkets anslag för pläderande information till NTF. Vi anser emellertid att det nu är dags och gå vidare och tillföra NTF de opinionsbildande funktioner som handhas av trafiksäkerhetsverket. De utredande funktionerna kan överföras till väg- och trafikinstitutet. Verkets hantering av bil- och körkortsregistret kan handhas av andra lämpliga organ. Detsamma gäller de uppgifter som handhas av den nuvarande fordonsbyrån. Med dessa omstruktureringar kan en väsentlig minskning ske av den statliga byråkratin genom att trafiksäkerhetsverket avvecklas. Detta skulle innebära att medel frigörs som kan komma trafiksäkerheten och vägunderhållet till godo. För att motverka den ödesdigra utvecklingen av mc-olyckorna, vilken varit påtaglig , föreslog mittenregeringen att de som har körkort för lätt motorcykel skulle genomgå praktisk vidareutbildning, avslutad med ett särskilt förarprov, för att få rätt att köra tung motorcykel. Tyvärr avslogs förslaget av en riksdagsmajoritet bestående av socialdemokrater och moderater. Förslaget har därefter upprepats ihärdigt av och lika ihärdigt avslagits av socialdemokraterna och . har emellertid även regeringens ledningsgrupp för mc- och cykelfrågor kommit fram med samma förslag. Äntligen tycks det vara dags att trafiksäkerhetsaspekterna tar överhanden över partiprestigen. Den inrikes luftfarten i har ökat kraftigt . Inte minst gäller detta regionalflyget. Regionalflyget har blivit en allt viktigare komplettering till SAS och Linjeflyg och har därmed fått stor regionalpolitisk betydelse. har SAS och Linjeflyg, som har företrädesrätt till koncessioner, i vissa fall av konkurrensskäl motarbetat att koncessioner givits andra bolag även på linjer som SAS/ej själva trafikerat. Vi anser att regeringen bör ha en generös koncessionspraxis för mindre flygbolag på linjer som SAS/inte anser lönsamma att trafikera med jetplan. har ett vidsträckt monopol. För detta finns vägande skäl dels i form av tekniska nödvändigheter (man kan inte rimligen bygga upp olika bolags ledningar parallellt land och rike runt), dels därför att verket har en skyldighet att i princip garantera samma teleservice i landets olika delar, även i glesbygd. bedriver emellertid en hel del verksamhet som inte på samma sätt motiverar en monopolställning. Den tekniska utvecklingen har lett till att detta område successivt ökat. Monopolet på telefonapparater diskuteras f. n. Endast telefonapparater får kopplas in i nätet, medan andra s. k. pirattelefoner fritt får säljas i men inte användas. I treårsplan 1985/86-1987/88 har detta tagits upp utan förslag om konkreta åtgärder. Enligt vår uppfattning är tiden nu inne för en förändring av monopol när det gäller telefonapparater. Monopolet bör upphävas och bör det införas ett typgodkännande av den utrustning som får kopplas in i telenätet. Skälet härför är givetvis att utrustning som skadar eller stör telekommunikationerna för andra abonnenter inte skall få utnyttjas. Fr. o. m. 1981 tillämpas en ny handläggningsordning för ansökningar om tillstånd att ansluta abonnentutrustningar till telenätet som levereras av andra leverantörer än . Fr. o. m. 1984 finns möjligheter att välja annat laboratorium för provning än . Besvär över avslagsbeslut efter teknisk prövning kan anföras hos teleanslutningsnämnden. Något ärende har nämnden ännu inte haft att avgöra. Med hänsyn till roll som både myndighet, affärsdrivande verk och leverantör av egen utrustning bör en klarare ansvarsfördelning eftersträvas. Detta kan åstadkommas genom att provningsverksamheten och 1* 1984/85. typgodkännandet m. m. läggs i en annan myndighet. bör möjligheten att anlita andra laboratorier givetvis stå kvar. har förts en alltmer intensiv debatt om ställning över huvud. Framför allt har det gällt misstankar om att utnyttjat sin monopolskyddade verksamhet för att gynna sina konkurrensutsatta verksamheter. Vi anser att regeringen bör ges i uppdrag att utreda en renodling av samhälleliga funktioner, dvs. de verksamheter där det av naturliga skäl krävs en monopolställning. Telekoncernens övriga delar bör enligt vår mening frikopplas från . beslöt att skulle överföras till bolagsform . sköts tidpunkten för överförandet upp en första gång och budgetproposition föreslogs ytterligare uppskov. har inget hänt. Vi ser med oro den handlingsförlamning som uppenbarligen drabbat regeringen, när det gäller . tidigare beslut om bolagsbildning bör enligt vår mening genomföras . Det nybildade bolaget bör sedan vara ett av dem som blir föremål för ovannämnda frikoppling från . inlevererar ca 500 milj. kr. i form av förräntning på statskapitalet. Vi anser att inleveranser till staten bör öka med 300 milj. kr. Regeringen lägger numera ut allt fler uppgifter på transportrådet. Denna myndighet har till stor del uppfattats som en omständlig central byråkrati. Inte sällan kan man notera konflikter mellan transportrådet och regionala och lokala intressen. För att minska byråkratiseringen och decentralisera beslutsfattandet bör regeringen därför ges i uppdrag att utreda vilka av rådets uppgifter som kan avvecklas, och vilka som kan överföras till befintliga regionala organ såsom länstrafikbolag och länsstyrelser. Vi är i det läget klara över att också regeringen kan få en eller annan uppgift utöver vad som är fallet. Målsättningen bör vara att avveckla transportrådet. Redan under kommande budgetår bör enligt vår mening en neddragning ske av transportrådets anslag med 3 milj. kr. Dels bör huvudalternativet för anslag till statliga myndigheter även gälla transportrådet, dels har verket nu avslutat sitt arbete med nedläggningsprövade järnvägar. Det anslag departementschefen anvisar till Gotlandsbolaget är långt ifrån tillräckligt för att täcka de nu beräknade förlusterna. Enligt vår mening måste tidigare beslut om principerna för taxesättningen för Gotlandstrafiken fortfarande vara vägledande. Dramatiska taxehöjningar skulle sannolikt leda till vikande turistunderlag. den bakgrunden måste staten av regionalpolitiska skäl även framgent räkna med betydande trasportstöd till . Detta får självfallet inte hindra att alla vägar prövas att rationalisera Gotlandstrafiken. Riksfärdtjänsten har blivit avsevärt dyrare än ursprungligen beräknat. Anslaget tycks växa med ca 10 milj. kr. Regeringen har därför gett transportrådet i uppdrag att undersöka riksfärdtjänstens framtida utformning i syfte att begränsa kostnadsutvecklingen och öka effektiviteten. Vi anser att transportrådets utredning bör ske skyndsamt. Ersättning till lokal och regional kollektiv persontrafik Regeringen har i propositionen dragit ned kostnadskompensationen till länshuvudmännen från till . beviljas visst statligt stöd till Waxholmsbolaget för dess i bedrivna trafik. Vi anser att motsvarande stöd till persontrafik med båt även bör anslås till andra skärgårdsområden. För att dels ge länshuvudmännen en sexprocentig kostnadstäckning, dels ge skärgårdstrafiken i övriga landet ett påslag, så att de får samma andel av totalkostnaderna täckta med statsbidrag som Waxholmsbolaget får, vill vi öka anslaget till lokal och regional kollektivtrafik med 10 milj. kr. Vi anser att transportforskningsberedningens kansli bör förflyttas till , för att därigenom öka möjligheterna till samordning med vägoch trafikinstitutet. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att fördelningen av medel för byggande av statliga vägar bör vara till riksvägar och till länsvägar, 2. att beslutar att till bidrag till drift av kommunala vägar och gator för /86 anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med 89 milj. kr. sänkt reservationsanslag på 662 milj. 3. att beslutar att återinföra de regler för bidrag till drift av enskilda vägar som gällde /83, 4. att beslutar att till bidrag till drift av enskilda vägar m. m. för /86 anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med 25 milj. kr. förhöjt reservationsanslag på 356 milj. 5. att beslutar att till bärighetsupprustning av mindre vägar och broar för /86 anvisa ett reservationsanslag på 25 milj. 6. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om nya organisation, 7. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om avveckling av trafiksäkerhetsverket, 8. att beslutar införa särskilt förarprov för tung motorcykel, 9. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om generös koncessionsgivning för regionalflyget, 10. att beslutar upphäva monopol på telefonapparater, 11. att beslutar att provningsverksamhet och typgodkännande av teleprodukter skall ske av en särskild myndighet skild från , 12. att beslutar att begära att regeringen låter utreda och dess dotterbolags ställning, 13. att beslutar att skall ombildas till bolag , 14. att beslutar om en sådan uppskrivning av statskapital att inleveranserna till statsbudgeten blir ytterligare 300 milj. kr. utöver vad regeringen föreslagit, 15. att beslutar att begära att regeringen låter utreda en avveckling av transportrådets verksamhet i enlighet med vad som i motionen anförts, 16. att beslutar att till transportrådet för /86 anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med 3 milj. kr. sänkt förslagsanslag på . 17. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om transportstöd till , 18. att beslutar att till ersättning till lokal och regional kollektiv persontrafik för /86 anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med 10 milj. kr. höjt förslagsanslag på . . ÅSLING (c) . () ()