mot · G8021003 · 1985-01-23 00:00:00 — Kostnaderna för adoptivföräldrar vid internationella adoptioner Att adoptera ett barn från kan kosta , från kan det kosta . Den vanligaste adoptionskostnaden ligger dock på . Det som avgör kostnaden är framför allt reskostnaden och vårdkostnaden m. m. i utlandet. Dollarkursens fördubbling har spelat stor roll när det gäller ökningen av adoptionskostnaderna. Möjligheterna att påverka kostnaderna i någon nämnvärd utsträckning torde därför vara små. har adoptionskostnaderna ökat . har KPI (konsumentprisindex) ökat . Med de nuvarande höga adoptionskostnaderna är det inte möjligt för andra än välsituerade familjer att adoptera barn från utlandet. Tillgången på svenska barn för adoption är mycket begränsad. En del adoptionsorganisationer förmedlar banklån men detta är inte tillräckligt för att även ekonomiskt svaga familjer skall kunna ha råd att adoptera barn. De som av ekonomiska skäl inte kan överväga adoption, när ena parten i ett förhållande inte kan få biologiskt egna barn, blir därför hänvisade till insemination, provrörsbefruktning eller barnlöshet. Det är ur olika aspekter bättre att stimulera till adoption än till olika konstgjorda befruktningsvägar. kom 1 651 barn från andra länder till för att adopteras här. kom 744 barn. De stora adoptionsländerna är , , och . Andelen privata adoptioner har minskat då det nuvarande systemet med auktoriserade organisationer infördes. 1979 var av adoptionerna privata. 1983 var privata, dvs. de hade skett på annat sätt än genom någon organisation. 254 barn kom då till på privata vägar. av de privata adoptionerna 1983 var barn som kom från . Adoptivföräldrarna jämför sig, helt naturligt, med dem som föder barn i och det stöd som samhället ger dessa familjer i samband med barnets födelse. Bland dem som är ofrivilligt barnlösa uppstår också stora orättvisor i samhällets stöd. De föräldrar som genomgår insemination eller s.k. provrörsbefruktning får i stort sett all hjälp att få barn genom samhällets bekostnad. Stödet till adoptivföräldrar begränsas till statsbidraget till adoptionsorganisationerna. Det vore rimligt att samhällets stöd till adoptionsföräldrar åtminstone motsvarar det stöd som biologiska föräldrar får vid sitt väntade föräldraskap. Stödet till adoptionsföräldrar borde kunna utgå dels som ett rent bidrag, dels i form av återbetalningspliktigt lån. Vid socialutskottets senaste behandling av denna fråga hänvisades i utskottets skrivning till att regeringen i årets budgetproposition skulle återkomma till frågan om adoptionskostnaderna. Men i budgetpropositionen sägs bara på s. 124 i bilaga 7 följande: När det gäller frågan om de ökade adoptionskostnaderna vill jag framhålla att jag ser det som en naturlig uppgift för (adoptioner) att noggrant följa kostnadsutvecklingen och finna olika vägar för begränsning av kostnaderna både i och utomlands. Det är viktigt att denna fråga får sin lösning. De höga och stigande adoptionskostnaderna motiverar en översyn i syfte dels att sänka adoptionskostnaderna, dels att i ekonomiskt avseende jämställa adoptivfamiljer med övriga barnfamiljer. Med stöd av ovanstående hemställs att hos regeringen begär en översyn av adoptionskostnaderna i syfte att sänka dessa kostnader för berörda adoptionsfamiljer. INGA (vpk) MARGÖ (vpk)