mot · G8022945 · 1985-03-20 00:00:00 — Regional utveckling och utjämning (prop. 1984/85:115) Regionalpolitikens mål är att ge människor i alla delar av landet tillgång till arbete, service och en god miljö. Detta ingår som en viktig del i en samlad välfärdspolitik för landet. I rubricerade proposition föreslår industriministern att dessa allmänna mål för regionalpolitiken bör ligga fast. Industriministern lägger vidare en ökad betoning inom regionalpolitiken på att ta till vara regionala och lokala utvecklingsmöjligheter, vilka bör följas av ökade beslutsbefogenheter på länsnivå vad gäller användningen av det regionalpolitiska stödet. En ytterligare decentralisering till länen bör enligt industriministerns mening ske. Vi finner detta vara en mycket tillfredsställande inriktning på regionalpolitiken och delar i allt väsentligt vad industriministern i det här sammanhanget har anfört. Däremot kan vi inte biträda förslaget om att den nuvarande stödområdesindelningen behålls oförändrad. Starka skäl talar enligt vår mening för att några kommuner i den norra länsdelen av blir inplacerade i stödområde. Vi har i samband med behandling av propositioner angående regionalpolitiken påtalat behovet av regionalpolitiska åtgärder i den norra länsdelen (motion 1978/79:2506, 1980/81:217). Den utveckling på arbetsmarknaden inom berörda kommuner som vi i dessa sammanhang har beskrivit äger tyvärr alltjämt sin aktualitet . Särskilt har utvecklingen i den nordöstra länsdelen som omfattar kommunerna kommit att inge stark oro då det gäller sysselsättningen. På socialdemokratiskt initiativ har beslutat att när det gäller egna medel för regionala utvecklingsinsatser prioritera och kommuner. Eftersom dessa medel är begränsade så är det tillfredsställande att konstatera att industriministern i sin proposition föreslår såväl ökade medel för liknande insatser som ökade möjligheter för att besluta om användning av medlen. En särskild arbetsgrupp under landshövdingens ledning har bildats för samordning av de insatser som kan bli aktuella med anledning av det arbete som , länsnämnder och utvecklingsfonder aktualiserar. Arbetsgruppen kommer självfallet att samarbeta med berörda kommuner. Av bilaga 1 till denna motion framgår den långsiktiga utvecklingen för berörda kommuner. Samtliga kommuner har en minskande eller stagnerad befolkningsutveckling och en sviktande arbetsmarknad. har ett speciellt problem genom kommunens beroende av den militära verksamheten då det gäller sysselsättningstillfällen. Detta innebär att staten har ett särskilt ansvar för utvecklingen i kommunen. kommun har en relativt differentierad industri men tyvärr har den ena krisen avlöst den andra . Detta har gjort att småindustrin i har genomgått en mera långsiktig försämring innebärande minskade arbetstillfällen. Det bör även noteras att har en anmärkningsvärt låg sysselsättning för kvinnor. Yrkesintensiteten bland kvinnor i är bland de lägsta i landet. Endast vissa kommuner i inre stödområdet i uppvisar sämre förhållanden i detta avseende. har även i förhållande till övriga kommuner en hög arbetslöshet. är en av de befolkningsmässigt minsta kommunerna i länet. Andelen invånare ligger betydligt över länsgenomsnittet. Befolkningen har med undantag av 1973 minskat . har minskningen varit 571 personer. har kommunens näringsliv genomgått stora förändringar. Omkring 200 arbetstillfällen har försvunnit. 1981 gick småhusföretaget i konkurs och närmare 80 arbetstillfällen försvann. 1983 gick nya ESSI-hus i konkurs och ytterligare 35 arbetstillfällen föll bort. I början på det här året gick Elektrokemiska () i samhället i konkurs och ytterligare ett stort antal arbetstillfällen försvinner därmed. Sammantaget har antalet arbetstillfällen minskat och har troligen fortsatt att minska även efter 1980. Tillverkningsindustrin har dominerat näringslivet. Kommunen har ett negativt pendlingsnetto, dvs. betydligt fler pendlar ut ur än in till kommunen. Skattekraften är låg. Den kommunala utdebiteringen är den högsta i länet och bland de högsta i landet. Arbetslösheten har varit mycket hög i kommunen. Tillsammans med har haft den högsta arbetslösheten i länet under en följd av år. Likaså är andelen lediga platser i förhållande till den yrkesverksamma befolkningen bland de lägsta i länet och långt under medeltalet för riket. Med stöd av det ovan anförda hemställs att beslutar att kommunerna inplaceras i stödområde C. () () () () 1984 (prel.) 1950 1960 1970 1980 1990 1950 1960 1970 1980 1990 1950 1960 1970 1980 1990 Förvärvsarbetande dagbefolkning, 1-w tim. (Källa: och 1980 samt 1 st prognos 1990) -10,9 -13,2 -10,9 Kvarstående arbetssökande utan omedelbar placering. Kvarstående arbetssökande utan omedelbar placering Andel av befolkningen samt rangordning inom länet. Samtliga lediga platser med mer än 10 dagars varaktighet.