mot · G8022926 · 1985-03-20 00:00:00 — m. fl. Regional utveckling och utjämning (prop. 1984/85:115) I samband med den aktiva lokaliseringspolitikens införande kom i sin helhet att tillhöra stödområdet. Anledningen var att hade genomgått en starkt negativ utveckling . Den aktiva lokaliseringspolitiken som ett led i regionalpolitiken bidrog till att bromsa upp den negativa utvecklingen. Trots en accelererande negativ utveckling inom beslutade att , och kommuner från ej längre skulle ingå i stödområdet. Den negativa utvecklingen hade flera orsaker, bl. a. en stark strukturomvandling inom skogsindustrin, tillbakagång inom byggnadsverksamheten med därtill hörande byggmaterialtillverkning, åtstramningar inom den offentliga sektorn m. m. Kriterier för inplacering i stödområdet Regionalpolitiska utredningen betonar värdet av att det finns stödjepunkter som allmänt kan stödja utvecklingen i olika landsdelar/regioner. framhålls som en dylik stödjepunkt. Vidare pekar utredningen ut som ett angeläget område för regionalpolitiska satsningar. Propositionen ansluter sig till regionalpolitiska kommitténs bedömningar i dessa avseenden. Vad gäller mer precisa kriterier framhåller propositionen följande: Problemens karaktär och omfattning i skilda regioner skall utgöra grunden för de geografiska prioriteringarna i syfte att uppnå mellanregional utjämning. Kriterier som låg sysselsättningrad, långvarigt hög arbetslöshet och hög andel i arbetsmarknadspolitiska åtgärder liksom omfattande nettoutflyttning och befolkningsminskning bör härmed tillmätas stor vikt. Hänsyn måste vidare tas till situationen inom större sammanhängande områden och avstånd till större orter och deras arbetsmarknad. I annat sammanhang tas i propositionen upp frågan om ensidig näringslivsstruktur. i ett längre perspektiv har haft den efter sämsta utvecklingen vad gäller nettoflyttning. har förlorat drygt 33 000 personer genom negativt har länets folkmängd minskat med 7 115, vilket betyder att länet har haft landets näst sämsta utveckling. Att länets befolkning trots den stora utflyttningen inte minskade mer berodde på ett relativt bra födelseöverskott. skedde en viss uppbromsning av den negativa utvecklingen, men har tendenserna pekat starkt nedåt. har förlorat i genomsnitt 1 100 personer . har länet minskat mest både i relativa och i absoluta tal. Härvid är att märka att befolkningen minskat i såväl som och . För övrigt har samtliga kommuner i länet tappat befolkning. Den tidigare nämnda utflyttningen har långsiktiga effekter bl. a. genom att åldersstrukturen försämrats. Den utvecklingen fortsätter och förstärks nu ytterligare. hör till de två-tre län som legat sämst till vad gäller såväl födelseunderskott som nettoutflyttning. Den tidigare utvecklingen har fått till följd att dagens födelsetal är lågt. De senaste årens utveckling försämrar åldersstrukturen ytterligare och bäddar för en sämre naturlig folkökning . har en i hög grad otillfredsställande åldersstruktur av befolkningen . Därtill kommer ett betydande antal förtidspensionärer. Den betydande befolkningsminskningen som till stor del beror på utflyttning samt i övrigt på en ogynnsam befolkningsstruktur har i sin tur haft som orsak en motsvarande nedgång i antalet sysselsättningstillfällen. I samtliga här nämnda kommuner har skogsindustrins strukturförändringar inverkat, i synnerhet i och kommuner. Genom omfattande rationaliseringar har i denna bransch och kommuner förlorat drygt 1 000 arbetstillfällen . Övrig tillverkningsindustri har likaså gått tillbaka. Vidare har byggmaterialindustrins tillbakagång slagit hårt i regionen och bl. a. har Gullfibers nedläggning inneburit att 750 arbetstillfällen försvunnit i . Den offentliga sektorn har inte förmått ta upp minskningen inom andra sektorer. Tvärtom har på grund av besparingar vissa delar av den offentliga sektorn minskat sin sysselsättning. I har tillverkningsindustrin traditionellt haft en låg andel och utvecklingen har varit svag . Genom olika besparingsåtgärder på den offentliga sektorn har denna inte kunnat bidra till en positiv utveckling. I den gällande ortsplanen fanns i sex primära centra. Innebörden av dessa är likartad med i propositionen angivna stödjepunkter. Vad gäller befolkningsutveckling har haft den sämsta utvecklingen bland samtliga primära centra. Befolkningen minskade eller 1 700 personer. är regionen den enda bland primära centra som beräknas gå tillbaka vad gäller sysselsättningen. Minskningen beräknas till dvs. 2 700 arbetstillfällen. Motsvarande nedgång sker i med svag industriell bas och stagnerande offentlig sektor. Arbetslösheten har ökat markant och har legat högst bland nämnda stödjepunkter vad gäller antalet arbetssökande per lediga platser. Genomsnittet har varit ca 2 900 arbetslösa och 200 lediga platser eller drygt 14 arbetssökande per ledig plats. 1980 var läget förhållandevis tillfredsställande. Därmed redovisar denna stödjepunkt återigen den mest ogynnsamma situationen. Motsvarande utveckling har skett vad gäller öppen arbetslöshet där en fördubbling skett eller från till . Vad gäller arbetslöshet är endast sämre i genomsnitt . Tillbakagången i sysselsättningen i länet och i kommunerna är naturligtvis den avgörande faktorn bakom arbetslöshet och befolkningsminskning. sker en motsvarande negativ utveckling vad gäller sysselsättningsgrad och förvärvsfrekvens. beräknas förvärvsfrekvensen för män minska i de tre kommunerna som en svag ökning sker för kvinnor. Den nu pågående utvecklingen är starkt oroande och enligt prognoser beräknas folkmängden i minska med ytterligare 1 400 personer , i med 1 300 personer och i med ca 400 personer. För länet som helhet beräknas befolkningen komma att uppgå till 257 300 personer att jämföra med det av fastställda planeringstalet 268 000. Med de fyra senaste årens minskningstakt nås prognosens befolkningssiffra tidigare än 1990. Därmed kan konstateras att regionalpolitikens mål om stabil befolkningsutveckling inte kan nås. Den ensidiga industristruktur som kännetecknar kommer inte att kunna motverka prognostiserad utveckling. Skogsindustrin kommer givetvis att utvecklas men då enbart genom rationaliseringar och vidareförädling. Någon ökad sysselsättning är därför inte att vänta utan tvärtom en minskad sysselsättning. Effekterna för samhället berörs i propositionen. Befintligt samhällskapital kommer att få betydande överkapacitet, vilket i sin tur kommer att ge lägre sysselsättning i den offenltiga sektorn och ökade skatteuttag på kvarvarande befolkning. Såväl regionalpolitiska kommitténs betänkande som propositionen förklarar begreppet stödjepunkt som en ort som har förmåga att inte bara utvecklas av egen kraft utan även stödja en omgivande regions utveckling. Med hänvisning till vad som sagts ovan beträffande fyller området inte kraven på att vara en stödjepunkt. Tvärtom har utvecklingen i många avseenden varit negativ . I grunden handlar det om avgörande strukturproblem med ett ensidigt näringsliv, som i sig självt genomgått och genomgår betydande strukturförändringar. De regionala organen har lagt ned omfattande arbete på att mildra effekterna av dessa kriser, men såväl de personella som de ekonomiska resurserna är ansträngda. I regionalt industriprogram, utvecklingsplanering för länet samt andra åtgärdsprogram har målsättningar och medel för förändringsarbetet angetts. Centralt statligt stöd kan ges bl. a. genom att samtliga länets kommuner inplaceras i stödområdet. Kan inte den nu pågående utvecklingen - en utveckling som är av direkt strukturell karaktär - hejdas, påverkas allt fler samhällssektorer. Den offentliga servicen får försämrat underlag och den kommersiella servicen urholkas. Därmed kommer inte heller andra viktiga mål för regionalpolitiken att kunna nås. har vid olika tillfällen i enighet ställt sig bakom önskemålet att , och kommuner förs till stödområdet. har i ett flertal avseenden en starkt negativ utveckling. För den regionala utvecklingen är en viktig stödjepunkt. Emellertid karaktäriseras denna region av omfattande strukturförändringar som lett till bl. a. den största befolkningsminskningen, högsta antalet platssökande per ledig plats, näst högsta arbetslösheten och största sysselsättningsminskningen bland samtliga regionalpolitiska stödjepunkter. Förvärvsfrekvensen minskar och beräknas fortsätta nedåt . i direkt anslutning till och genomgår en likartad om än inte lika besvärlig utveckling. De regionalpolitiska målen vad gäller balanserad befolkningsutveckling, arbete och service kan inte nås. Kommunerna fyller kriterierna för att varaktigt placeras i stödområdet. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att , och kommuner varaktigt placeras i stödområdet. () BO () minab/gotab 1985 82462