mot · G802313 · 1985-01-10 00:00:00 — Ändrade skatteregler för idrottsledare och ideella organisationer Ersättningar som en idrottsutövare får i samband med sitt idrottsutövande kan beskattas i enlighet med olika bestämmelser. Vilka bestämmelser som skall gälla beror på vilket inkomstslag som inkomsterna hänförs till - inkomst av tjänst eller av rörelse. Med idrottsutövare menar vi även tränare, domare och liknande funktionärer. Alla inkomster från ideella föreningar/organisationer som är att betrakta som nästintill hobbyverksamhet och heller inte är ens huvudinkomst borde hänföras till icke skattepliktig inkomst om de understiger . finns ett schablonavdrag för vissa idrottsmänniskor. Avdraget gäller inte för dem som har idrottsinkomster som kan jämföras med anställningsinkomster. Schablonavdraget är tänkt att täcka alla avdragsgilla kostnader för den idrottsliga verksamheten, dock med undantag för resor till och från träning och tävlingar på den vanliga verksamhetsorten. De som är verksamma inom idrotten och andra ideella organisationer har oftast mindre ersättningar för sina uppdrag. Ersättningarna är oftast en hjälp till de utlägg man har för att kunna fullgöra sina uppdrag. Ersättningen understiger i de allra flesta fall de personliga kostnader man har i samband med uppdraget. Dessa kostnader är oftast svåra att specificera och därför har man tagit till en schablon. I och med årets taxering har alla skattskyldiga fått ett schablonavdrag på . som då skall täcka de personliga omkostnader var och en har. Har man omkostnader därutöver, som man vill ha avdrag för, måste man kunna presentera någon form av kvitto. Schablonavdraget för idrottsinkomster är max . För att bidra till att hjälpa alla idrottsföreningar, men även andra ideella organisationer, från en säker undergång och för att förenkla för de människor som på sin fritid håller Organisationssverige i gång, måste dels idrottsföreningar och jämställda undantas från uppgiftsskyldighet för dem som har ersättning . (eller annan summa, men som inte får vara lägre än . ), dels för att förenkla för alla dessa ideellt arbetande människor och dels som ett led i den avbyråkratiseringsjakt som med rätta pågår i samhället i stort, bör detta schablonavdrag, förutom 1 000kronorsschablonen, räknas upp till . Om man jämför med den s. k. blåbärslagen är en sådan åtgärd fullt motiverad. Detta innebär också att man ger dessa människor en uppmuntran och ett erkännande för den enastående sociala insats de gör för samhället. Vi vill också belysa omfattningen av dagens skatte- och uppgiftsproblematik, som vi bedömer kommer att få ödesdigra konsekvenser för våra idrottsföreningar. Samhällets skatte- och uppgiftsskyldigheter åvilar med samma tyngd landets ca 25 000 idrottsföreningar - oftast helt utan anställd personal - som landets företag med mer eller mindre välutvecklade ekonomi- och personalfunktioner. Idrottsförbunden har under en följd av år arbetat intensivt för att informera och utbilda föreningar om gällande skatteregler, liksom om uppgiftsskyldigheter för anställda och uppdragstagare - de sistnämnda utgör det övervägande flertalet i idrottsförbund och föreningar som får ersättning i någon form. Vi har kunnat notera en glädjande stark vilja hos föreningsledare att tillgodogöra sig budskapet samt följa givna regler. Givetvis har problemen runt administration av skatter och avgifter framförts liksom tidsåtgången för detta arbete. Ett förhållande som känns svårt, inte minst med tanke på att den administrativa proceduren ofta ger ytterst litet eller intet ekonomiskt tillskott till statskassan. Genom två förändringar med stor aktualitet just nu kommer situationen att försämras radikalt i negativ riktning och kaos inträda hos idrottsföreningarna, även de med de bästa ambitioner. - beslutet om samordnad uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare (prop. 1983/84:167), - RSV:s rapport 1983:3 - betänkande med förslag om skatteavdrag på biinkomster. I båda ovannämnda skatte- och uppgiftsärenden har idrottsrörelsen helt förbigåtts - utredarna/förslagsställarna har uppenbarligen inte ägnat en tanke åt att en idrottsförening - oftast helt utan anställd personal - kan vara uppdragsgivare åt kanske 400-500 personer . Det rör sig då om domare, instruktörer, föreläsare m. fl. Värt att notera är att propositionen om uppbörd av sociala avgifter ömmar för småföretagarnas situation men menar att deras intresseorganisationer kan medverka med rådgivning. Vi frågar oss - vem hjälper idrottsföreningen? Sedan vi nu haft tillfälle att läsa anvisningarna från RSV angående själva uppbördsförfarandet kan vi notera att inte heller dessa på något sätt berör idrottens situation. Detta förhållande har verifierats av RSV och man beklagar den uppkomna situationen. Följande situation uppkommer för föreningen på grund av samordnad uppbörd: Föreningen har att bevaka den tidpunkt då en anställd eller uppdragstagare fått . i arvode/lön och därefter omgående börjat leverera in arbetsgivaravgift månatligen och beräknad från första kronan. undantag finns dock: ersättningar till aktiva idrottsmän och idrottskvinnor, där ersättningen inte är sjukpenning- eller pensionsgrundande. då den sammanlagda ersättningen till varje individ räknats fram kommer föreningskassören att finna att flertalet domare m. fl. funktionärer/instruktörer kan tillgodogöra sig det speciella schablonavdraget för idrottsutövare - RSV 3211 - i varierande omfattning upp till maximalt . Föreningen har därefter att inge en korrigerande årsrapport och nästkommande år få tillbaka merparten av inbetalda avgifter. Utöver administrativa problem kommer systemet givetvis att innebära likviditetsproblem för föreningen på grund av avgifter som i slutändan inte skall inlevereras. Följande ytterligare komplikationer uppstår av en eventuell E-skatt: a) Skatteavdrag föreslås ske direkt vid källan även på biinkomster genom att sidoarbetsgivaren/uppdragsgivaren innehåller av utgiven ersättning för s. k. E-skatt att inbetalas tillsammans med sociala avgifter och övriga skatter. b) Avdragsskyldighet uppkommer så snart individen erhållit . och skattesatsen gäller då från första kronan. c) Den smått bisarra verkligheten för idrottsföreningarna kommer exempelvis på domarsidan att se ut som följer: I omklädningsrummet står lagledaren med domarersättningen, minus i skatt, i beredskap och har så att avfordra domaren ett kvitto med fullständigt personnummer etc. Denna rutin måste gälla redan från första gången domaren kommer till just den föreningen, annars riskerar domaren att bli skyldig pengar vid det tillfälle han överskrider 500-kronorsgränsen. Omvänt kommer givetvis en rad föreningar att bli återbetalningsskyldiga för för mycket avdragen E-skatt beroende på att domaren aldrig nådde det magiska strecket hos just den föreningen. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi 1. att hos regeringen begär att ideella organisationer undantas från uppgiftsskyldighet för arvoden som understiger 2. att beslutar att schablonavdraget höjs till . för ideellt arbetande personer, 3. att beslutar om en undantagsregel för idrottsrörelsen beträffande uppbörd av sociala avgifter innebärande inbetalning först då exakt belopp efter avräkning av schablonavdrag enligt RSV 3211 kan inbetalas, 4. att beslutar att E-skatteförslaget på biinkomster med hänvisning till den omfattande administrativa bördan inte skall gälla för idrottsrörelsen, 5. att beslutar hos regeringen begära att en översyn/ utredning av samtliga skatteregler för ideella organisationer kommer till stånd möjligt.