ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G8022947 · 1985-03-20 00:00:00 — och utveckling och utjämning (prop. 1984/85:115) De särskilda medel som via länsanslaget tilldelats länsstyrelserna har på ett påtagligt sätt förbättrat möjligheterna att på ett offensivt sätt ta sig an läns utvecklingsproblem. Genom att ansvaret för inriktningen av verksamheten lagts på har det varit möjligt att på ett okonventionellt sätt arbeta med de regionala utvecklingsfrågorna. Även om medlen varit av relativt begränsad omfattning i förhållande till de behov som funnits har förvånansvärt många värdefulla insatser kunnat genomföras. Det har även varit möjligt att få andra intressenter på den lokala, regionala och centrala nivån att praktiskt och ekonomiskt medverka i regionalt initierade projekt. De regionala utvecklingsmedlen har således i betydande grad aktivt medverkat till en serie initiativ som inte varit möjliga att genomföra. Det är enligt vår mening viktigt att man vid fördelningen av länsanslagen säkrar en medelstilldelning till Norrlandslänen så att man även vid en konjunkturuppgång kan ta till vara initiativ och utvecklingsförutsättningar som kan finnas och att dessa inte tillåts utebli till följd av bristande regionalpolitiska utvecklingsresurser. Från länets sida har under en följd av år framhållits att behoven av medel för regionala utvecklingsinsatser är åtskilligt större än den medelstilldelning man fått. Anledningen därtill är att man i länet har förhållandevis många ansökningar om lokaliseringsstöd. Detta framgår också i regeringens proposition 1984/85:115 där med den näst lägsta industrisysselsättningen i landet ändå haft av totala antalet lokaliseringsstödsärenden. Förklaringen därtill är bl. a. att länets industri är ung och att det därmed fortfarande finns behov av såväl kompletterande byggnads- som maskininvesteringar. Turistnäringen i länet expanderar, vilket gör att antalet turistärenden också är stort. Länets näringsliv kännetecknas av att det är småskaligt. I förhållande till andra län kommer därför en osedvanligt stor del av besluten om lokaliseringsstöd att belasta det samlade länsanslaget. Detta kommer att ytterligare accentueras när nu beloppsgränserna för beslut som kan fattas i länen höjs från 7 till 9 milj. kr. Enligt vår mening är det mot denna bakgrund av vikt att regeringen vid fördelningen av medel för regionala utvecklingsinsatser väsentligt ökar medelstilldelningen till så att de utvecklingsförutsättningar som finns i länet fullt ut kan tillvaratas. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om ökade medel för regionala insatser inom .
mot · G8022948 · 1985-03-20 00:00:00 — och utveckling och utjämning (prop. 1984/85:115) Såväl i regionalpolitiska utredningen som i regeringens proposition 1984/85:115 betonas såväl utbildningens som forskningens betydelse för näringslivets förnyelse och utveckling. Det är enligt vår mening bra att dessa faktorer lyfts fram som inslag i regionalpolitiken. För att förnyelsen och utvecklingen av svenskt näringsliv inte skall ske på ett sätt som ytterligare förstärker den regionala obalansen mellan de norra och södra delarna av landet är det angeläget med åtgärder som också riktar sig mot inlandet och som saknar såväl teknisk högskola som . Detta eftersom satsningar som sker på andra håll i landet sällan kommer till godo utan att särskilda insatser görs. a. de geografiska avstånden gör att länet aldrig får del av den kreativa miljö som utvecklas kring universitet och tekniska högskolor. Det förslag till fördjupad samverkan mellan småföretagen i och högskolor som utarbetat på uppdrag av industridepartementet bör kunna ses som ett förslag till åtgärder som är nödvändiga att vidta om länet inte skall ställas vid sidan om förnyelsen och utvecklingen av svenskt näringsliv. Förslag lämnas där till hur länet kan ges bättre förutsättningar att bygga upp kontaktnät mot kunskapscentra både inom och utom landet. Här är inte minst FoU-resurserna vid i av utomordenligt stort intresse för . Ett stöd för genomförandet att detta program har erhållits från industridepartementet. Som konstaterats såväl i regionalpolitiska utredningen som i regeringens proposition 1984/85:115 kan samhället i viss mån bistå i den tekniska utvecklingsprocessen. Stiftelsen Industriellt Utvecklingscentrum i bedriver sådan verksamhet inom alla de nordligaste länen utom . Utredningen föreslår därför att 3 milj. kr. avsätts för etableringen av en filial till IUC i . Ett flertal remissinstanser, bl. a. STU, är positiva till förslaget. En IUC-filial måste dock enligt flera remissinstanser ses i ett sammanhang med den satsning på teknikspridning som regeringen nu gör i . Enligt vår mening är det viktigt att i en fortsatt diskussion närmare påvisa var de största behoven av kompletterande resurser finns och att erforderliga medel därefter avsätts för detta ändamål. Mot denna bakgrund bör resurser motsvarande den tidigare föreslagna IUC-filialen ställas till länets förfogande för att komplettera de utvecklingsresurser för näringslivets förnyelse och utveckling som håller på att byggas upp i . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om komplettering av utvecklingsresurser för näringslivets förnyelse och utveckling i .
mot · G8022949 · 1985-03-20 00:00:00 — och utveckling och utjämning (prop. 1984/85:115) Utvecklingstendenserna i fråga om skogsbruket innebär enligt regionalpolitiska utredningen förutsättningar för vissa fortsatta ökningar av avverkningarna. Vidare ansågs vissa förutsättningar finnas för ökad användning av biprodukter som eldningsråvara. Genomförandet bedömdes dock gå i en långsammare takt än vad man beräknade . Mot bakgrund av nu kända utbyggnadsvolymer för eldningsanläggningar som använder skogsråvara, avverkningarnas utveckling samt råvarubehoven för sågverken och skogsindustrin ansågs motsättningarna i detta avseende inom överblickbar framtid vara mindre påtagliga. Regionalpolitiska utredningen konstaterade vidare: I motsättningen finns en regionalpolitisk dimension i att skogsindustrin och de stora bulksågverken är kustlokaliserade, medan särskilt de små sågverken har en lokalisering i inlandet. F. n. sker en stor virkesexport från inlandet till Norrlands kustland, medan den egna förädlingen är begränsad. Den har t. o. m. minskat . I en avvägning av inriktningen på av virkeshanteringen synes från regionalpolitiska utgångspunkter en prioritering av sågning och fortsatt vidareförädling inom resp. region vara att föredra framför utbyggnad av massa- och pappersindustrin. Tillsågningens förmån talar relativt begränsade investeringskostnader, möjligheter att arbeta med mindre anläggningar, att till relativt låga kompletteringsinvesteringar få till stånd vidareförädling av råvaran samt att sågverken är mindre beroende av kustnära lokalisering än massaindustrin och pappersbruken. Detta framstår som ett av de få områden där inlandet har klara konkurrensfördelar. Utredningens slutsats av de resonemang man fört ovan var att SIND borde ges ett uppdrag att utreda vilka möjligheter det finns att på lång sikt påverka lokaliseringen av förädlingen av skogsråvaran så att större förädling sker i norra inlandet. Därvid borde även de samhällsekonomiska konsekvenserna närmare belysas. Utredningens förslag som är särskilt viktigt för har fått stöd av flera remissinstanser, då bl. a. och statens planverk. menar dessutom i sitt yttrande att det ur regionalpolitisk synvinkel är angeläget med en medvetet styrd inlandslokalisering, men utan stöd från statsmakterna torde en dylik lokalisering knappast vara möjlig i någon större omfattning. Undertecknade noterar att regeringen i sin proposition 1984/85:115 inte tagit fasta på detta förslag och att man därmed inte är beredd att utreda vilka möjligheter det finns att påverka lokaliseringen av förädlingen av skogsråvaran så att en större förädling sker i norra inlandet. Mot denna bakgrund hemställer vi att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om att utreda möjligheterna att påverka lokalisering av förädlingen av skogsråvaran.
mot · G8022950 · 1985-03-20 00:00:00 — m. fl. Regional utveckling och utjämning (prop. 1984/85:115) Med stöd av vad som anförts i motion 1984/85:1114 hemställer vi 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om sjötransportstöd, 2. att avslår regeringens förslag till riktlinjer för persontransportstöd, 3. att till transportstöd för m. m. för /86 utöver vad som föreslagits i proposition 1984/85:100 bil. 8 anvisar ett förslagsanslag på . . HÖGMARK (m) () () () () minab/gotab 1985 82467
mot · G8022953 · 1985-03-20 00:00:00 — Motion 1984/85:2953 m.f). Regional utveckling och utjämning (prop. 1984/85:115) Enligt propositionens mål och riktlinjer för regionalpolitiken gäller följande: Regionalpolitiken bör sålunda inriktas på att skapa förutsättningar för en balanserad befolkningsutveckling i landets olika delar och på att ge människor tillgång till arbete, service och god miljö oavsett var de bor i landet. En grundläggande uppgift bör vara att ta till vara och utveckla de resurser och förutsättningar som finns i skilda regioner och att främja en positiv utveckling av näringsliv och sysselsättning i alla delar av landet. Särskilda insatser bör härvid göras för att främja utvecklingen i glesbygden. För del har målsättningen för de närings- och sysselsättningspolitiska insatserna inom länet haft samma utgångspunkter. Dels i jämförelse med landet i övrigt, dels vid fördelning av resurser inom länet och mellan dess kommuner. Mest utmärkande för denna målsättning är av primär- och långtidsvården som utgör den största regionalpolitiska satsningen i länet. Förutom det värde och den trygghet som ligger i en närhet till denna viktiga del av vårdapparaten har detta inneburit decentraliserade sysselsättningstillfällen. I motion under allmänna motionstiden har vi tagit upp jord- och skogsbrukets betydelse för regionalpolitiken i . En radikal omläggning av jordbrukspolitiken med efterföljande nedläggning av åker skulle bli det största dråpslaget mot regionalpolitiken som drabbat länet. Länets befolkningsutveckling har under de perioder som länsplaneringen pågått varit positiv. Prognoserna och utvecklingen just nu pekar dock mot en försämring på den punkten. Även om länet haft en gynnsam utveckling med en viss befolkningsökning finns det dock kommuner som befinner sig i en situation som motsvarar den som gäller för vissa kommuner inom stödområdet. För vår del har vi i tidigare regionalpolitiska motioner särskit framhållit kommunerna . Beträffande situationen i har denna förändrats drastiskt i negativ riktning genom att råkat i kris. har Essihus lagt ner sin verksamhet. För en kommun av denna storlek är de redovisade händelserna minst lika dramatiska som nedläggning av Uddevallavarvet. Till detta kommer att arbetsmarknaden i hela norra länsdelen är lika ansträngd. För att hjälpa till med åtgärder i de tre norra kommunerna har uppdragit åt länsmyndigheterna att samverka kring åtgärder som kan förbättra situationen eller komma med förslag till åtgärder för ökad sysselsättning. har också visat sin beredsskap för att gå in och hjälpa till med åtgärder som ligger inom ramen för dess kompetens. En grundläggande förutsättning för att länsorganens strävanden skall lyckas är att regionalpolitisk! stöd också kan erhållas för insatser i de tre nämnda kommunerna. bör ge regeringen till känna att åtgärder av detta slag bör kunna beslutas för lokalisering av verksamhet i , och kommuner. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om regionalpolitisk! stöd till företagsetableringar i , och kommuner. () ()
mot · G8022959 · 1985-03-20 00:00:00 — vice talman m. fl. Regional utveckling och utjämning (prop. 1984/85:115) Regionalpolitikens uppgift är bl. a. att skapa förutsättningar för en spridd näringsstruktur och ett spritt boende över hela landet. har med kraft i såväl oppositionsställning som regeringsställning krävt och genomdrivit kraftfulla insatser för att hejda den pågående utvecklingen mot en alltmer koncentrerad samhällsstruktur. Trots detta lider av en stor regional obalans. I den allmänna debatten har dock oftast de problem som finns i skogslänen och då i synnerhet kommit i förgrunden i den regionalpolitiska debatten. Det är emellertid otvivelaktigt så att betydande problem finns i kommuner utanför det område som kan komma i åtnjutande av reguljärt regionalpolitisk! stöd har också givits till vissa kommuner utanför det egentliga stödområdet. En av landets fattigaste kommuner är i . Kommunen har under drabbats av svåra sysselsättningskriser genom olika företagsnedläggelser. Befolkningen har sjunkit från 9 1980 till 8 1984. Antalet arbetstillfällen har gått ner från 3 1980 till beräknat 3 580 . är ca 250 öppet arbetslösa av de ca 3 000 yrkesverksamma inom kommunen. ingår i den grupp av kommuner som planeras få del av de s. k. , dvs. den extra kommunala skatteutjämning som regeringen fördelar. Detta stöd är dock enligt regeringens uttryckliga utsago avsett som ett engångsstöd . För , Ydres och inte minst del krävs mera långsiktigt stöd i syfte att skapa en bättre näringsstruktur om en varaktig förbättring av kommunernas ekonomiska läge skall kunna ske. I har befolkningsutveckling och antal arbetstillfällen stagnerat men denna kommun tillhörde kommuner som allra sämsta åldersfördelningen. Avståndet till närmaste primära centra är 9 mil. Vad beträffar har befolkningen sjunkit från 10 1980 till 10 1984 och antal arbetstillfällen från 4 023 till 3 875 . För alla tre kommunerna, , och , gäller att de har en ogynnsam näringsstruktur med betoning på jord- och skogsbruk samt träbearbetande företag. Alla tre kommunerna har också lägre förvärvsfrekvens än länet som helhet. Det glesbygdsstöd som utgått har varit positivt, men behöver förstärkas med andra stödformer. Enligt vår mening bör därför dessa tre kommuner inplaceras i stödområde C, vilket innebär att bl. a. lokaliseringsstöd och sysselsättningsstöd kan utgå till investeringar för industriell verksamhet. En dylik åtgärd skulle skapa bättre förutsättningar för etablering av nya företag och därmed nya arbetstillfällen. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att , och kommuner inplaceras i stödområde C. () ()
mot · G8022960 · 1985-03-20 00:00:00 — Motion 1984/85:2960 Regional utveckling och utjämning (prop. 1984/85:115) I den nya offensiva regionalpolitiken kan nedlagda byskolor utgöra en av resurserna. Främst förutsätter det naturligtvis lokala initiativ genom att bilda sammanslutningar såsom kooperativ, byalag, stiftelseformer eller andra organisationsformer. Att rusta upp äldre ofta gedigna skolbyggnader skulle ge arbetslösa och intresserade meningsfullt arbete för en realistisk och meningsfull idé, nämligen att skapa liv i bygd. Under de årtionden, när födelstalen ännu var höga, uppfördes gedigna skolhus ofta i timmer av handaskickligt folk. Skolan blev ofta byns stolthet. Sedan följde sjunkande födelstal och avflyttning. De ofta röda eller vita skolhusen tömdes på barn och pulpeter, som genom utauktionering blev det enda kära minnet för mången i mogen ålder. Skolhusen finns emellertid kvar i många byar och står oanvända för att snart förfalla. som många utflyttade f. d. glesbygdsbor ingenting hellre önskar än att de åtminstone kunde fira sin semester i sin födelsebygd. Denna längtan tillbaka - numera kallad nostalgi - tilltar ofta med åldern. Det finns folk söderut som säger att de längtar hem . Men man har ingenting att återvända till i sina födelsetrakter. Det gäller särskilt om folk som flyttat långt, såsom t. ex. svensk-amerikaner. I regeringens proposition talas om att lokala initiativ skall understödjas. Man vågar tro att det i många byar - och bland utflyttade bybor - finns initiativkraft och ork att återigen ta byskolan i bruk för realistiska ändamål om samhället ställer upp. De små och mindre kommunernas resurser förslår inte långt, men tillsammans med de i regeringens proposition omnämnda medlen och vettig användning kan mycket åstadkommas. Byskolor kunde bli vad som förr kallades vandrarhem eller turisthem främst för återvändande bybor och ortsbor med anhöriga och övriga turister. Byskolorna kunde bli samlingslokaler för den bofasta befolkningen, som där kunde träffas. I åtminstone en del fall kunde tillverkning i (små)företag, kooperativ och andra former aktualiseras i gediget hantverk, konsthantverk, hemslöjd och ännu mycket mera innan traditionerna går förlorade. Användningen av nedlagda skolhus kunde även tänkas ske i mer progressiva former såsom studielokaler, datastugor m. m. Byskolor kunde upprustas genom att kooperativ bildas eller byalag grundas eller också genom stiftelseform. I genomförandeprocessen skulle intresserade nuvarande och tidigare ortsbor aktiveras. Arbetslösa och ungdomslag skulle få meningsfulla arbeten - vilket inte utesluter frivilliga insatser - i en gemensam strävan att väcka liv i bygd. Med det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att göra upprustningen av äldre byskolor i glesbygderna till ett led i den regionalpolitiska satsningen.
mot · G8022963 · 1985-03-20 00:00:00 — Regional utveckling och utjämning (prop. 1984/85:115) tillhör de län som haft den mest negativa befolkningsutvecklingen i landet. Totalt sett har t. o. m. kommunerna inom stödområdet i haft en mer positiv utveckling. Orsaken till den negativa utvecklingen är givetvis den svåra sysselsättningssituationen i länet. har, trots de löften som socialdemokraterna gav i valrörelsen och den goda ekonomiska konjunkturen , fått vidkännas en vikande sysselsättning, bl. a. orsakad av flera företagsnedläggningar och omplaceringar av företag till andra regioner. Länet, och särskilt kommun, har fått vidkännas kraftiga nedskärningar av antalet försvarsanställda, vilket alltid varit stort i . reducerades antalet försvarsanställda med ca 1 700. Någon nämnvärd kompensation i form av andra statliga arbetstillfällen har inte erhållit. Antalet statsanställda i länet har minskat , medan antalet statsanställda i övriga landet ökat med under samma tidsrymd. Enligt försvarsbeslut skall dessutom 225 tjänster försvinna till 1987-88 vid marinen i , och ytterligare arbetstillfällen med anknytning till flygvapnet försvinner i . Uddcomb i står inför omorganisation med stor risk för friställning av personal. Eftersom företaget tillhör Statsföretagsgruppen borde staten känna ett visst ansvar även för detsamma. i har varslat 117 anställda, och ytterligare något hundratal står i riskzonen. har man i drabbats av nedläggning av företag som Träindustri, Teleservice bas syd, i m. fl. har förlorat många arbetstillfällen vid i t. ex., har förlorat sitt varv, Emblaskor står i farozonen, och problem med sitt stora beroende till den konjunkturkänsliga Volvo-industrin därstädes och nedläggningar av mindre industrier äv väl kända för de flesta. Det krävs enligt min mening en satsning av den karaktär som vidtagits för att förbättra den arbetsmarknadspolitiska situationen i , om utvecklingen i skall kunna få en mer positiv inriktning. Specialinriktade industri- och regionalpolitiska insatser är lika nödvändiga i kommuner som i t. ex. , och kommuner. bör därför besluta om särskilda stödinsatser i i syfte att skapa nya sysselsättningstillfällen och hos regeringen begära förslag om konkreta åtgärder liknande dem som presenterats i det s. k. Uddevallapaketet. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar om specialinriktade industri- och regionalpolitiska satsningar i , , , och kommuner i i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · G8022964 · 1985-03-20 00:00:00 — m. fl. Regional utveckling och utjämning (prop. 1984/85:115) kommun, som ligger i den östra delen av , har i likhet med andra Bergslagskommuner, som är beroende av utvecklingen inom stål- och verkstadsindustrin, fått vidkännas betydande svårigheter . kunde en viss stagnation noteras. Kommunens folkmängd var drygt 43 600 invånare. 1980 vad siffran 43 011 invånare för att vara nere i ca 40 750 invånare. Det innebär att kommun förlorat drygt 2 000 invånare. var det endast kommun som uppvisade en sämre befolkningsutveckling. Bakgrunden till befolkningsminskningen är naturligtvis den mycket besvärliga arbetsmarknadssituationen. Enligt kommunens egna bedömningar har antalet arbetstillfällen reducerats med mellan 1 700 och 2 000 i kommun. Enbart vid AB:s anläggningar i har antalet anställda minskat med ca 1 500 . Kommunen brottas nu med effekterna av den ogynnsamma utvecklingen, bl. a. outhyrda lägenheter och överdimensionerade skollokaler. I denna situation har kommunen vidtagit åtgärder för att möta framtiden. Kommunens organisation är föremål för en genomgripande förnyelse, och insatser görs på näringslivs- och arbetsmarknadsområdet etc. Man kan glädja sig åt bl. a. statliga medel till ett verkstadstekniskt utvecklingscentrum (VUC). Högskolans data- och elektroniklinjer finns i , vilket är tillfredsställande. För att kunna få ett mer differentierat näringsliv och minska beroendet av en enda stor arbetsgivare behövs satsningar på nya verksamheter i . En temporär inplacering av kommun i stödområde C skulle möjliggöra nya verksamheter och minska beroendet av ett enda företag. kommun bör därför i likhet med övriga Bergslagskommuner inplaceras i stödområde C för att kunna vända den mycket negativa utvecklingen. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär att kommun temporärt inplaceras i stödområde C. () AXEL () () () () ()
mot · G8022965 · 1985-03-20 00:00:00 — Regional utveckling och utjämning (prop. 1984/85:115) Rikssågverksskolan i har vunnit stor respekt och uppskattning för den höga kvaliteten på undervisningen. Vid skolan finns utrustning och lärare som gör det intressant och möjligt att bedriva forsknings- och utvecklingsarbete på sågverksteknikområdet. Flera lämpliga forsknings- och utvecklingsobjekt har funnits men de har inte förverkligats på grund av att skolans resurser inte har räckt till för uppläggning och handledning av projekten. Vi föreslår därför att . ur anslaget för Regionala utvecklingsinsatser m. m. för stöd till teknik- och kunskapsspridning i regionalpolitisk! prioriterade regioner ställs till Rikssågverksskolans förfogande för anställning av en forskningsassistent. Utvecklingsinriktad politik för glesbygden Glesbygdsdelegationen förordar en fortsatt offensiv och utvecklingsinriktad politik för glesbygden och anser att denna skall bygga på en mobilisering av glesbygdens resurser. Vi anser att en förutsättning för en sådan politik är att underlätta boende på landsbygd. Ofta förhindras ett boende genom att lantmäterimyndigheten inte accepterar avstyckning av tomter med så stor yta att det finns plats för någon utveckling av verksamhet vid sidan av boendet. Ett annat hinder är kostnaden för lantmäteriförrättningar. En avstyckning på landsbygd medför stora kostnader för den sökande. Vi anser därför att kostnaderna för sådana förrättningar måste sänkas. För övrigt hänvisar vi till motion 1984/85:1520 där vi har regionalpolitiska krav för sysselsättningsbefrämjande åtgärder och regional utveckling i . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar anslå . ur anslaget för regionala utvecklingsinsatser m. m. för stöd till teknik- och kunskapsspridning i regionalpolitisk! prioriterade regioner för anställning av en forskningsassistent vid rikssågverksskolan i , 2. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om lägre kostnader för lantmäteriförrättning i glesbygd och behovet av större tomtyta.