mot · G8022998 · 1985-03-27 00:00:00 — Motion 1984/85:2998 m. fl. Litteratur och folkbibliotek (prop. 1984/85:141) Litteraturen är på ett centralt sätt kulturbärande i vår civilisation. Alla människor måste få en introduktion i litteraturens möjligheter att informera, väcka känslor och berika tillvaron. Det är en gemensam uppgift för främst hem, skola, bibliotek och fria organisationer att så sker. De direkta ekonomiska åtaganden stat och kommuner har bl. a. beträffande spridning av litteratur och stöd till biblioteksverksamhet är av stor betydelse. Det är emellertid alltid den enskilda människans intresse för litteratur som avgör vilken nivå och standard som bokutgivningen har och hur biblioteken utvecklas. Aldrig så stora offentliga satsningar kan aldrig uppväga ett bristande engagemang från medborgarnas sida. Hemmet och skolan har det största ansvaret för om en människa skall få en positiv inställning till litteratur. Det är av central betydelse att föräldrar och lärare förmår stimulera barnen och ge dem ett intresse för böcker. I skolan är kunniga lärare och en undervisning som syftar till att utveckla språkkänsla och vårda vårt litterära arv viktiga inslag för att eleverna skall efterfråga god litteratur. Dessa grundläggande förutsättningar får aldrig glömmas bort då statliga stödåtgärder på området diskuteras. Enligt propositionen skall få ett större ansvar inom den statliga litteraturpolitiken. Det skall bl. a. besluta om fördelningen av anslagsmedlen på de olika litteraturkategorierna och följa utvecklingen på bokmarknaden. Vi har tidigare i andra sammanhang framhållit att har en alltför dominerande ställning. Den makt som samlats hos rådet utgör ett hot mot kulturens mångfald. Vi menar att rådet skall avskaffas. Detta kan ske genom att rådets arbetsuppgifter stegvis begränsas. I enlighet med det anförda kan vi inte biträda propositionens förslag i denna del. skall inte ges ett ökat ansvar inom litteraturpolitiken. Istället bör uppgifterna i ökad utsträckning kunna skötas av exempelvis branschorganisationer och ansvarigt departement. Det bör ankomma på regeringen att framlägga förslag om hur en sådan verksamhet lämpligen kan organiseras. I propositionen föreslås att staten skall ta initiativ till utgivning av en klassikerserie. Utgivningen skall anpassas till skolans behov och erhålla ett statligt stöd av 4 milj. kr. Vi välkomnar tanken att utge klassiker för skolans behov. Enligt vår mening saknas dock skäl för staten att ekonomiskt engagera sig i denna verksamhet. Enligt vår mening bör få till uppgift att sammanställa förteckningar över litterära verk som skall läsas på resp. stadier i skolan. Redan genom att anger vilka verk som skall nyttjas i undervisningen har en efterfrågesituation uppstått. Genom den stora upplaga det här blir fråga om måste utgivningen av klassikerna vara kommersiellt intressant för bokförlagen. Det kan därför förutses att förlag kommer att ta initiativ i fråga om produktion. Mot denna bakgrund torde skäl saknas för den ekonomiska satsning propositionen innebär. Vår inställning innebär således en besparing med 4 milj. kr. Vi är dock medvetna om att en förstärkning av intresset för klassiker kräver vissa administrativa kostnader för staten. Ett visst stöd för denna verksamhet bör därför utgå. Vi kommer att behandla denna fråga nedan i samband med propositionens förslag om stöd till bokinformation. Propositionen innehåller ett förslag att staten bör ta på sig ett visst ekonomiskt ansvar för utgivning av ett stort svenskt uppslagsverk. Vi anser det värdefullt om ett stort svenskt uppslagsverk kan utges. Det finns skäl för staten att medverka till att en sådan utgivning blir möjlig. Enligt propositionen bör satsningen kunna finansieras genom omprioritering av redan anvisade medel på medieområdet, varför regeringen bör bemyndigas besluta om ett sådant stöd. Det finns olika metoder att stödja verkets utgivning. Man kan exempelvis tänka sig dispens från förbudet mot fasta bokpriser eller att staten garanterade inköp av en viss upplaga. Det är svårt att utan närmare uppgifter om utgivningen uttala sig för en bestämd lösning. Vi är därför inte beredda att bemyndiga regeringen att besluta om stödet. Propositionen innehåller förslag om att verksamheten En bok för alla bör fortgå och att regeringen skall bemyndigas att ingå nytt avtal rörande den fortsatta utgivningen. Det finns numera ett rikt utbud av prisbillig, icke statssubventionerad kvalitetslitteratur. Enligt vår mening saknas därför skäl till ett så omfattande stöd som utgår till utgivning av En bok för alla. Såsom framhålls i propositionen har En bok för alla rönt särskild framgång bland barn och ungdom. Detta är glädjande, och vi är därför beredda att biträda förslag om fortsatt utgivning av En bok för alla såvitt man avser litteratur avsedd för ungdomar. Något ekonomiskt stöd till utgivningen avseende vuxenböcker bör däremot inte utgå. Våra förslag beträffande klassikerutgivning och En bok för alla medför att anslaget G 15 kan minskas med sammanlagt 7 milj. kr. Propositionen innehåller förslag gällande stöd till bokinformation. Staten skall medverka vid finansiering av en bred spridning av årliga bokkataloger till barn och ungdom. Vi anser det tveksamt huruvida staten skall ekonomiskt stödja denna typ av verksamhet. Den bör ombesörjas av branschen själv. klart att en allvarlig brist föreligger vad gäller information om tillgänglig litteratur för barn och ungdom. Av detta skäl kan vi biträda förslaget om stöd . Anslaget bör emellertid även täcka de administrationskostnader som föranleds av en förstärkt insats gällande klassiker i skolan. Den resurs som ställs till förfogande bör vidare av användas till att i kampanjartade former sprida information om klassikerutgivningen. I propositionen föreslås att nuvarande punktbidrag till lokal biblioteksverksamhet skall upphöra. I stället skall ett lokalt utveckingsbidrag avsett för en viss kategori kommuner införas. Enligt propositionen har nuvarande bidragskonstruktion inte i tillräcklig grad medverkat till att utjämna standardskillnader mellan kommuner. Vi är kritiska till propositionens förslag. Vi anser att det är olämpligt att ge statsbidrag för biblioteksverksamhet till vissa kommuner . Ytterst är det varje kommuns sak att avgöra inriktning och omfattning av sin verksamhet. Det är då olämpligt att skapa möjlighet för vissa kommuner att erhålla stöd från staten till ett område kommunen själv inte anslagit tillräckliga medel till. Av dessa skäl bör propositionen i denna del avslås. I propositionen föreslås vidare att det statliga stödet till arbetsplatsbibliotek skall förstärkas. Vi anser inte att något statligt stöd skall utgå till denna verksamhet. Vi menar att det är orealistiskt att föreställa sig att vi skulle kunna bygga ut två parallella bibliotekssystem, ett i anknytning till våra bostadsområden (huvudbibliotek), filialer, bokbussar, bibliotek på vårdinrättningar, pensionärshotell m. fl., ett i anknytning till våra arbetsplatser (arbetsplatsbibliotek). Mot den bakgrunden bör det vara av desto större vikt att i stället för att splittra resurser förstärka den redan existerande biblioteksorganisationen och att medelst information och andra åtgärder förmå allt fler ur olika samhällsgrupper att använda sig av de tjänster som biblioteken ger inom utbildnings-, informations- och kultursektorerna. I propositionen framförs förslag om att skall få dela ut 1,5 milj. kr. till kommuner för verksamhetsutveckling. Såsom exempel på bidragsvärd verksamhet nämns experimentbibliotek och nya former av kommunikation mellan bibliotek. Vi finner att bidragets syfte har angivits alltför lösligt. I all verksamhet, likaväl som annan, bör ligga ett moment av utvecklingsarbete. Mot denna bakgrund anser vi att statligt kulturstöd kan användas på ett lämpligare och effektivare sätt än vad propositionen i denna del föreslår. Propositionens förslag bör därför avslås. Våra förslag gällande lokalt utvecklingsbidrag, arbetsplatsbibliotek och verksamhetsutveckling innebär att anslaget G 20 skall minska med 9 milj. kr. Visst statsstöd utgår till svenska skolor i utlandet. Vi menar att det finns ett behov av ett särskilt stöd till biblioteken i ifrågavarande skolor. vara svårt för de på platsen bosatta att få tillgång till litteratur på svenska. Ett stöd gällande bokinköp till dessa bibliotek skulle möjliggöra ett bredare urval av litteratur. Ett sådant stöd bör dock förutsätta att även svenskar utan direkt anknytning till resp. skola skall få använda . Av naturliga skäl skulle denna möjlighet främst komma att utnyttjas av ungdomar. Genom det av oss föreslagna stödet skulle biblioteken få ökad betydelse för svenskar som är bosatta utomlands. Stödet bör i ett inledningsskede uppgå till 1 milj. kr. och fördelas av . Det nuvarande litteraturstödet skapar förutsättningar för en produktion av många titlar medan däremot lagerhållning, även av den viktigaste litteraturen, nästan upphört. Regeringen bör därför ges i uppdrag att pröva förutsättningarna för att inom ramen för litteraturstödet förbättra förutsättningarna för lagerhållning av viktigare litteratur. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om hemmets och skolans roll för litteraturintresset, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om , 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående administrativa kostnader för utgivning av en klassikerserie, 4. att bslutar att inte bemyndiga regeringen att besluta om statligt stöd beträffande utgivning av ett stort svenskt uppslagsverk, 5. att avslår regeringens förslag om lokalt utvecklingsbidrag, 6. att avslår regeringens förslag om bidrag till verksamhetsutveckling, 7. att till biblioteksverksamhet vid svenska skolor i utlandet för /86 anvisar ett anslag av , 8. att till G 15. Litteraturstöd för /86 anvisar ett reservationsanslag av , 9. att till G 20. Bidrag till folkbibliotek för /86 anvisar ett reservationsanslag av , 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående lagerhållning av viktigare litteratur. () () () () . () () () ()