mot · G8022766 · 1985-01-25 00:00:00 — Turismen betyder redan mycket för svensk ekonomi men den skulle kunna betyda mycket, mycket mer. Vårt land har förutsättningar att bli ett stort turistland. Turismen har som näring många fördelar. Den kan ge expansion av ekonomi och sysselsättning i alla delar av landet. Såväl storstad som glesbygd drar nytta av ökad turism. Den stora potentialen ligger i utlandsturismen. Ökad utlandsturism skulle kunna ge ett mycket värdefullt tillskott till saneringen av svensk ekonomi. Underskottet i turistnettot är en tung belastning i vår bytesbalans. Varje ytterligare turist från utlandet ger ett positivt tillskott till vårt lands ekonomi och sysselsättning. Utlandsturism är också en lysande affär för staten. Av de bruttointäkter på ca som utlandsturismen beräknas ge tillfaller inte mindre än hälften eller 4 miljarder statskassan. Mot denna bakgrund kunde man anta att alla krafter låg i beredskap för att utnyttja varje chans till expansion. Så är emellertid inte fallet. De två stora devalveringarna 1981 och 1982 har inte utnyttjats på det sätt som varit möjligt. Den ökning av turismen som noteras i kommer nästan uteslutande från de nordiska länderna. Denna ökning är självfallet mycket glädjande. Utanför har vi emellertid misslyckats att dra fördelar av den mycket kraftiga konkurrensfördel som de båda devalveringarna på sammanlagt inneburit. Därtill kommer dollarns kraftiga uppgång, vilket hade bort underlätta försäljning i av som turistland. 1984 kom det färre turister från än . Ökningen av de amerikanska turisternas bäddnätter i är dubbelt så stor som det totala antalet sålda bäddnätter till i . Egentligen är det bara som uppfattat, att blivit ett billigt turistland. Det ligger en i var tredje turistbädd. Den svenska turistnäringen har misslyckats med att dra nytta av devalveringarna. turistråds möjligheter att sprida kunskapen om som billigt turistland har varit otillräckliga. I , då budgetunderskottet överskrider 63 miljarder är det oacceptabelt att turistexport årtionde efter årtionde ligger under de övriga nordiska ländernas per capita-försäljning eller mera. skulle kunna bli ett mycket attraktivt turistland om turistnäringen kunde tillämpa en mera realistisk prissättning av sina tjänster. Ett exklusivt bonussystem för utländska turister knutet till ett kort skulle öppna en sådan möjlighet. Det skulle kunna köpas av utlandsturisterna före eller under resan hit eller vid ankomsten. Det skulle kunna bli basen för en turistnäringens egen turistvaluta och ge gästerna den value for money som erfarenhetsmässigt styr de stora betydelsefulla turistströmmarna. Enbart förekomsten av denna turistvaluta skapar emellertid ingen framgång. Det visar våra två senaste devalveringar, som i stort aldrig trängt fram till kundernas medvetande. Prissänkningar av vad slag de vara må som kunderna inte får reda på är meningslösa. Skall bli ett av de nya framgångsrika turismländerna genom en för turisterna förmånlig prissättning måste kunskapen om denna förmån spridas övervärlden. Det kräver stora marknadsföringsinsatser. Som jämförelse kan nämnas att enbart investerar i kontor utomlands och reklam nära 100 milj. kr. och SAS/Scandiavia ca 500 milj. kr. Att hålla en varuhusomsättning vid makt kostar i reklamkostnader och i extrapriser. Som jämförelse kan ställas att för att svara för en turismomsättning på 8 miljarder har turistråd mindre än 40 miljoner, dvs. Den inhemska turismnäringens bidrag ligger långt under denna siffra. Det är en underinvestering i marknadsföring som förklarar den svaga utvecklingen av svensk utlandsturism . Huvudparten av de marknadsföringsinsatser som är erforderliga måste ligga i de delar av svenskt näringsliv som drar nytta av ökad utlandsturism. Men staten borde mer aktivt samordna dessa insatser. Ett Turismnäringens Exportråd med tillräckliga resurser att initiera och samordna en massiv satsning på marknadsföring av som turistland borde kunna komma till stånd genom ett samarbete mellan industri, handel, hotell, restauranger och jordbruksnäringarna. För att öka slagkraften i marknadsföringen bör samordning också ske med övriga nordiska länder. Särskilt i bör gemensamma ansträngningar kunna leda till större framgångar för turistresor till de nordiska länderna. Regeringen bör utarbeta förslag som underlättar utlandsturism genom förenklingar i olika regelsystem. Här följer några exempel: o Ändrade regler för chartertrafiken med flyg. transporteras mer än en miljon svenskar till eftertraktade turistmål över hela världen, o Enhetliga, internationella, kundanpassade regler för vägskyltning av hotell, restauranger och sevärdheter, o Ett brett stöd till programverksamhet som ger utlandsturisterna del av vårt kulturarv och vår natur, o Generösare skatteregler för dem som vill hyra ut sina fritidshus. En satsning på turistnäringen skulle ge positiva effekter på ekonomi och sysselsättning i hela landet. Det kan emellertid inte bestridas att olika landsändar har olika goda förutsättningar att dra till sig turister. Sällsynt goda möjligheter därvidlag har landskapet . Där finns allt det en turist söker: pulserande stadsliv och de stora skogarnas tystnad, innanhavet och tusentals små skogssjöar, leende jordbrukslandskap och Östbergslagets trolska skogar, sägenomspunnen kulturtradition och levande konstnärskolonier, museala bruksmiljöer och spännande framtidsindustrier och människor, som varvar skrönor med djupsinnigheter, skämtlynne med allvarlig naturvetenskaplig och humanistisk forskning. Ingen behöver vända åter från utan stimulerande upplevelser. har länge varit inne i en svår och utdragen strukturomvandling. Landskapets ekonomi har varit alltför ensidigt uppbyggd. När kostnads- och strukturkriserna drabbade järn- och skogsindustrierna slog det oerhört hårt mot . Inte minst under de år och satt i regering gjordes stora insatser för att vända utvecklingen i . Det räddade många arbetstillfällen och nya har börjat komma till. Denna satsning måste fortsätta på alla fronter. En sådan åtgärd vore att satsa stort på turismen. De initiativ vi föreslagit ovan skulle ge stora positiva effekter på utvecklingen i . De konkreta åtgärderna kan vara av olika slag: charterflyg skulle t. ex. kunna föra turister direkt från ett folkrikt område till alla fröjder. När det gäller kommunikationer av betydelse för turismen vill vi mycket beklaga att regeringen beslutade lägga ner persontrafiken på den värmländska delen av . Redan hade denna satsning börjat skapa sysselsättningstillfällen bl. a. i . när den äntligen börjat få en turistisk betydelse gavs den dödsstöten. Vi vill också nämna det s. k. . Det skulle få stor betydelse för hela norra delen av landskapet. För att det skall komma till stånd krävs en generös tillämpning av reglerna för det regionalpolitiska stödet. Vi förutsätter att så sker. turistiska förutsättningar motiverar också att den högskoleutbildning inom turismområdet som planeras förläggs till högskolan i . För att hjälpa fram en gynnsam utveckling av ekonomi och sysselsättning i krävs insatser också på en lång rad andra områden. Vi vill här endast nämna vikten av att låta högskolan i bli ett centrum för elektronik och datapedagogik, teknisk kemi och arbetslivsforskning. Vidare bör tågförbindelserna med förbättras. När snabbtågen introduceras är det angeläget, att förbindelserna med kommer med på ett tidigt stadium. Investeringar i det allmänna vägnätet och skogsbilvägar är viktigt både för att ge omedelbar sysselsättning och för att stimulera näringslivets långsiktiga utveckling. Bland nya näringsgrenar med goda förutsättningar i vill vi nämna vattenbruket. Transportstödet borde vidare ges en sådan utformning som gynnar Vänersjöfarten. Vi kan inte låta bli att tycka, att den nuvarande regeringens agerande präglas av en betydande passivitet när det gäller att komma till rätta med problemen i . Vi missunnar inte för de insatser, som planeras för att komma till rätta med sysselsättningsproblemen där. Men i en jämförelse ter sig förfördelat. Vi tror att det är ur ett fritt dynamiskt näringsliv och med hjälp av initiativrika och ansvarsmedvetna människor som en ny storhetstid för skall växa fram. Men regeringen har ansvar för att skapa sådana villkor när det gäller infrastruktur, att idéer som spirar kan slå rot och växa upp. Vi har ovan beskrivit några exempel på sådana åtgärder. Med hänvisning till ovanstående hemställs* 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande behovet av samordnade satsningar på utlandsturism, 2. att vad beträffar marknadsföringsåtgärder ger regeringen till känna vad i motionen anförts om samordningen med övriga nordiska länder, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande turismen i . () () * Se även motionerna 1984/85:2767-2768.