ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G8022719 · 1985-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2717 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att förslag om ADB och företagsgranskning (RSV rapport 1984:10) ej bör läggas till grund för förslag från regeringen.
mot · G8022720 · 1985-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2717 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående rätten att begära att den egna patientjournalen ej förs på data.
mot · G8022721 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:2721 Viss ändring i kreditupplysningslagen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2717 hemställs att hos regeringen begär förslag om tillägg till kreditupplysningslagen i enlighet med vad som i motionen anförts.
mot · G8022723 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:2723 m. fl. Påföljd vid sexuella övergrepp mot barn Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2722 hemställs 1. att beslutar att hos regeringen begära sådana tilläggsdirektiv till rättegångsutredningen som motionen anger, 2. att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförs om vård för gärningsmannen. () () minab/gotab 1985
mot · G8022725 · 1985-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2724 hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om behov av ytterligare svenska insatser för att främja det internationella samarbete som motionen anger.
mot · G8022726 · 1985-01-25 00:00:00 — och av narkomaner, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2724 hemställs 1. att beslutar att hos regeringen begära förslag om ändring i lag med särskilda bestämmelser om vård av unga (1980:621) i avseende att a) utvidga lagens tillämpningsområde i 1 § andra stycket i enlighet med motionens förslag, b) utvidga vårdinsatser enligt nuvarande lagstiftning till att omfatta även övervakning och tillsyn, c) utvidga lagen att i vissa fall omfatta unga i enlighet med motionens förslag, 2. att beslutar att hos regeringen begära förslag om sådan ändring i lag om vård av missbrukare i vissa fall (1981:1243) att vårdtiden omfattar med möjlighet till förlängning så som stadgas i LVU, 3. att beslutar att hos regeringen begära förslag om sådan ändring i socialtjänstlag (1980:620) om frivilligt ingångna vårdavtal så som motionen anger.
mot · G8022728 · 1985-01-25 00:00:00 — Per Stenmarck m. fl. Den skattefria försäljningen på flygplatser Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2727 hemställs att hos regeringen begär förslag till taxfree-försäljning på flygplatser. PER STENMARCK (m) () minab/gotab 1985
mot · G8022730 · 1985-01-24 00:00:00 — och skatteproblem i samband med markförvärv Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1984/85:2729 hemställs att hos regeringen begär förslag om förändringar i skattelagstiftningen i enlighet med de riktlinjer som anförts i motionen. . HÖGMARK (m) () 11 1984/85.
mot · G8022732 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. Sjöfartens framtid och finansiering Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2731 angående sjöfarten hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om initiativ till diskussioner mellan linjesjöfartens intressenter i syfte att på nordisk basis komma fram till en ökad samordning av linjetrafiken, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lotsningsbestämmelsema, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utredning av kreditgivningen till den mindre skeppsfarten. () ()
mot · G8022733 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2731 angående sjöfarten hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en samlad behandling av fartygskreditärenden i . () ()
mot · G8022735 · 1985-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2734 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om bidrag till ungdomsorganisationer.
mot · G8022736 · 1985-01-25 00:00:00 — Nytt antagningssystem till högskolan Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2734 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om nytt antagningssystem till högskolan.
mot · G8022737 · 1985-01-25 00:00:00 — Unga människor på arbetsmarknaden Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2734 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om unga människor på arbetsmarknaden.
mot · G8022739 · 1985-01-24 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2738 hemställs att hos regeringen begär förslag till förändrade skatteregler för aktiesparande i syfte att få en bättre överensstämmelse mellan svensk aktiebeskattning och de regler som gäller i med oss jämförbara västeuropeiska länder.
mot · G8022741 · 1985-01-25 00:00:00 — och straff vid langning Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2740 hemställs att beslutar hos regeringen begära förslag till åtgärder syftande till skärpta straff för langning av alkohol till ungdom. () ()
mot · G8022742 · 1985-01-25 00:00:00 — 1984/85 2742-2753 Skatt på mat infördes i . Till en början var skatten låg. Efter hand höjdes skatten successivt. Matkostnadema blev bl. a. på grund av detta en alltmer betungande post för barnfamiljer och pensionärer. krävde konsumenterna att vissa livsmedel borde subventioneras. På detta krav svarade statsmakterna positivt och livsmedelssubventioner infördes. Hög inflation i kombination med höjd moms har medfört att statens momsintäkter minus matsubventioner ökade från till . har nettoskatten på mat ökat . Rensat från moms och subventioner ökade priset på maten med . har med 23,sannolikt västvärldens högsta matskatt. Ett antal länder i har en matmoms på . Ur fördelningssynpunkt borde inte skatten få fördyra maten på det sätt som sker. Om momsen på mat kompenserades med en ökad återbäring av matmomsen - genom en ökning av matsubventionerna - skulle matkostnadema inte stiga så snabbt som de gör. De stora vinnarna med en sådan ordning skulle bli barnfamiljer, låginkomsttagare och pensionärer. Inflationen skulle dessutom bli lägre. Vid de senaste jordbruksprisförhandlingarna blev statens del - ökade momsintäkter - 300 milj. kr. Om staten betalade tillbaka motsvarande belopp i matsubventioner hade prisökningen på livsmedel varit rimligare. () hade som en av sina uppgifter att studera hela livsmedelskedjan från producent till konsument. Enligt vår uppfattning har LMK ägnat mycket liten uppmärksamhet åt den del som utgörs av förädlingsledet och handelns kostnader och varans pris och inte alls åt skattens prishöjande effekt, trots att dessa tre delar åtminstone på vissa varor utgör mer än hälften av varans pris. En kompletterande utredning av de nämnda delarna anser vi naturlig. Som en viktig del i övervägandena vore då att konstruera ett system där nya påslag av matskatt återfördes så att skatten blev en mindre del av den totala matkostnaden. 1 1984/85. Med hänvisning till det anförda hemställs* att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sägs om återbetalning av statens momsintäkter på mat. () () * Se även motion 1984/85:2743.
mot · G8022743 · 1985-01-25 00:00:00 — Prisbildningen inom livsmedelsindustrin och livsmedelshandeln Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2742 hemställs att som sin mening ger regeringen i uppdrag att komplettera LMK med en genomgång av prisbildningen i hela livsmedelskedjan.
mot · G8022745 · 1985-01-24 00:00:00 — och i Jordbruksproduktionen i , m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2744 hemställs 1. att hos regeringen begär att jordbruksproduktionen i länet upprätthålls för att garantera sysselsättningen inom jordbruk och livsmedelsindustri, 2. att hos regeringen begär att det införs ett klenvirkesstöd för utförande av förstagallring. i (c)
mot · G8022746 · 1985-01-24 00:00:00 — och i Industriell utveckling i Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1984/85:2744 hemställs 1. att hos regeringen begär att utvecklingsfonderna får möjlighet till en mer flexibel tillämpning av stödet till mindre och medelstora företag, 2. att hos regeringen begär att länets nya utvecklingsbolag får tillgång till särskilda lånemöjligheter, 3. att hos regeringen begär att möjligheterna till lokalisering av ett utvecklingscentrum för kemi i utreds vidare, 4. att hos regeringen begär att statens energiverk lokaliserar ett centrum för fastbränsleteknik till Ljusdals-Hudiksvallsregionen. i (c)
mot · G8022747 · 1985-01-25 00:00:00 — och till drift av enskilda vägar Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1984/85:2748 hemställs att beslutar att återinföra de regler för bidrag till drift av skilda vägar som gällde /83.
mot · G8022748 · 1985-01-25 00:00:00 — Sysselsättningen inom jord- och skogsbruket i län län betraktas i allmänhet som ett problemfritt län både vad det gäller näringsliv, sysselsättning och service. I det betraktelsesättet utgår man från kommun, som fortfarande har en positiv utveckling. Dess värre måste konstateras att situationen i de andra kommunerna i länet framför allt de norra i flera avseenden ser betydligt mörkare ut. Flera nedläggningar av företag och reduceringar av antalet anställda i andra företag har bidragit till en vikande arbetsmarknad. Även om antalet arbetslösa i länet i dess helhet har minskat jämfört med , kan för konstateras att antalet arbetslösa har ökat från 414 till 456 . län är ett jordbrukson: av länets yta utgör (riket ) skogsmark (riket ) I länet är vart fjärde hushåll beroende av sysselsättningen inom livsmedelskedjan och förädlingen av skogsråvara. Av antalet sysselsatta i länet i sin helhet, är beroende av jord-skog. Motsvarande siffra för är . Följande tabell visar att näringslivets sysselsättningsmässiga sammansättning avviker en hel del från övriga delar av landet. El-, gas, vatten och värmeverk Av de siffror vi redovisat framgår att jord- och skogsbruket har utomordentligt stor betydelse för sysselsättningen i län. Det förslag som livsmedelskommittén presenterat skulle om det fullföljs få synnerligen negativa följder för jordbruket i län och leda till att åkerarealen minskar. Det måste därför, i hela länets intresse, avvisas. Järnvägsnätet i län är tämligen svagt utvecklat och förmår inte ensamt tillfredsställa transportbehovet i länet. Det befintliga vägnätet får där med stor betydelse. Riksvägarna i länet har en längd av och länsvägarna 2 483. De enskilda vägarna med statsbidrag uppgår . Skogsbilvägar som kan trafikeras med personbil har en längd av . De enskilda vägarna utgör alltså en stor del av det totala vägnätet. Ökade krav har ställts på dessa vägars standard och bärighet i och med bebyggelseutvecklingen och transportformemas förändring inom skogs- och jordbruk. Det är därför av stor betydelse för län att statsbidraget till enskilda vägar hålls på en acceptabel nivå. Vi anser att de bidragsregler som gällde under /83 bör återinföras, vilket innebär att bidrag utgår . För att den negativa utvecklingen för stora delar av län skall kunna brytas är det av utomordentlig betydelse att jord- och skogsbruket ges möjlight att bestå och vidareutvecklas. Detta bör ges regeringen till känna ävensom att åtgärder som begränsar så viktiga näringsgrenar därför inte vidtas. Med stöd av vad som anförts i motionen hemställs* att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen angetts om jord- och skogsbrukets roll för sysselsättningen i län och att därmed åkerarealen bibehålles i nuvarande omfattning. () () * Se även motion 1984/85:2747.
mot · G8022750 · 1985-01-24 00:00:00 — m. fl. Decentralisering av System S och SLÖR Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2749 hemställs att beslutar att hos regeringen begära en utredning om decentralisering av de statliga redovisnings- och personalsystemen (S och SLÖR) till resp. användares olika myndighetsled. () () () () () () () () () () () ()
mot · G8022751 · 1985-01-24 00:00:00 — m. fl. Decentralisering av datasystemen för folkbokföring och skatteförvaltning Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1984/85:2749 hemställs att beslutar att hos regeringen begära en utredning om decentralisering av RS/AFB-systemet till regionala och lokala myndigheter. () () () () () () () () () () ()
mot · G8022752 · 1985-01-24 00:00:00 — Motion 1984/85:2752 m. fl. Forskning m. m. kring datoriseringens effekter Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2749 hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av forskning och utbildning kring datoriseringens effekter. () () () () () () () () () () ()
mot · G8022753 · 1985-01-24 00:00:00 — Motion 1984/85:2753 m. fl. Nordiskt samarbete på datateknologiområdet Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2749 hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om nordiskt samarbete på datateknologi () () () () () () () () () () ()
mot · G8022755 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. Rätt till ersättning för kostnaderna i skatteprocess Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1984/85:2754 hemställs att hos regeringen begär en utredning om enskildas rätt till ersättning för kostnader i samband med skatteprocessen. () () () PER () () () () () () () L. () () i
mot · G8022757 · 1985-01-24 00:00:00 — m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2756 hemställer vi om byggnadsvården att ger regeringen till känna vad i motionen anförts om angelägenheten av att bevara effekten av bidragsgivning för byggnadsvård som ett led i främjande av den allmänna samhällsmiljön och särskilt åtgärderna för att förbättra boendemiljön. HANS () ()
mot · G8022759 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2758 hemställs 1. att beslutar att hos regeringen begära förslag om ändring i utlänningslagen av innebörd att förbud införs mot att placera barn i kriminalvårdsanstalt eller allmänt häkte, 2. att beslutar begära att regeringen tar initiativ till överläggningar med övriga nordiska länder om inrättande av flyktingkontor i , 3. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om juridisk hjälp vid gränsen. () ()
mot · G8022761 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. Ett statsbidragssystem för lärlingsutbildning Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2760 hemställs 1. att hos regeringen begär förslag till statsbidragssystem för lärlingsutbildning första året, andra året och tredje året enligt vad som beskrivs i motionen, 2. att upphäver beslut om begränsning av antalet lärlingsplatser, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lärlingsutbildningen som alternativ till studieväg i gymnasieskolan. () () () ()
mot · G8022763 · 1985-01-25 00:00:00 — och av löntagarfonderna, m. m. Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1984/85:2762 hemställs att beslutar avveckla de kollektiva löntagarfonderna i enlighet med motion 1984/85:819. () ()
mot · G8022764 · 1985-01-25 00:00:00 — Slopande av vissa skatter på företagens arbetande kapital Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2762 hemställs att beslutar avskaffa arvs- och förmögenhetsskatt på i företagen arbetande kapital i enlighet med vad som sägs i motionen.
mot · G8022765 · 1985-01-25 00:00:00 — Ett bättre företagsanpassat utbildningssystem Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2762 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sägs om komplettering av utbildningssystemet. () ()
mot · G8022767 · 1985-01-25 00:00:00 — och vid högskolan i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2766 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande utvecklingen vid högskolan i . () ()
mot · G8022768 · 1985-01-25 00:00:00 — Villkoren för expanderande näringsliv i Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1984/85:2766 hemställs att också i övrigt ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av förbättrade villkor för ett expanderande näringsliv i . () () minab/gotab 1985 79977
mot · G8022770 · 1985-01-25 00:00:00 — Beskattningen av inkomst vid uthyrning av fritidshus Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2769 hemställs att beslutar att höja gränsen för skattefria hyresintäkter i fritidshus till . () ()
mot · G8022771 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2769 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av tillräckliga resurser för högskolans i utveckling med bl. a. startandet av en turismhögskoleutbildning. () ()
mot · G8022772 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2769 hemställs att beslutar att hos regeringen hemställa om förslag till ändringar i jordförvärvslagen i enlighet med motionens syften. () ()
mot · G8022773 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2769 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om nödvändigheten av en företagsvänlig och för nyföretagandet stimulerande politik. () ()
mot · G8022774 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2769 hemställs att beslutar att hos regeringen hemställa om förslag till ändring i fastighetsbildningslagen i enlighet med motionens syften. () ()
mot · G8022775 · 1985-01-25 00:00:00 — På grund av geologiska och topografiska förhållanden är byggande och underhåll av vägar problematiskt och extra dyrt i . Tyvärr har inte länet tilldelats anslag i sådan omfattning att det kunnat få en vägstandard jämförbar med övriga landet, trots att utöver ordinarie väganslag även AMS-medel i stor utsträckning utgått för vägbyggande. Vad gäller vägar och vägstandard i jämfört med övriga län visar statistiken att länet är missgynnat. Andelen belagda vägar är klart lägre än riksgenomsnittet. Av länets vägar är nämligen alltjämt grusvägar. Även vägnätets bärighet är klart sämre i än i övriga landet. Andelen vägar med högst endast 8/12 tons bärighet är i , medan riksgenomsnittet är så lågt som . Det fordras alltså en betydande upprustning för att få erforderlig bärighet på de allra flesta vägar för att inte förhindra eller försvåra tyngre transporter. Vägsituationen är alltså sådan att betydligt ökade satsningar skulle behöva göras för att skall komma i nivå med övriga landet. Ett väl utbyggt och fungerande vägnät är viktigt inte minst för länets skogsbruk och skogsindustri. Ett tillfredsställande vägnät är över huvud taget en förutsättning för sysselsättning, boende och service i olika delar av länet och därmed för den inomregionala balansen. De stora satsningar som gjorts genom AMS på vägbyggande är självklart värdefulla, men att för framtiden i stor utsträckning lita på sådana insatser skapar osäkerhet i planeringen, eftersom beredskapsarbetenas omfattning är beroende av sysselsättningssituationen. Med hänsyn till såväl regionalpolitiska problem som den stora bristen på sysselsättning är en ökad satsning på vägbyggande i länet väl motiverad. begärde vi i en motion att skulle uttala sig för att skulle tilldelas en andel av väganslagen som motsvarade länets speciella behov för att nå en med övriga landet ungefär likartad vägstandard. uttalade att man utgick ifrån att sådana hänsynstaganden gjordes vid fördelning av anslagen. På grund av att vägstandarden i länet alltjämt är klart sämre än i riket i övrigt och med hänsyn till stora arbetslöshet vill vi nu åter framföra kravet på ett riksdagsuttalande, eftersom vi anser att ett sådant är nödvändigt för att länet skall tillföras erforderliga resurser. Med hänvisning till det anförda hemställs* att beslutar att som sin mening uttala vad som i motionen anförts om att vid fördelning av ordinarie väganslag för vägbyggande tilldelas den andel som motsvarar länets speciella behov. () () * Se även motion 1984/85:2776.
mot · G8022776 · 1985-01-25 00:00:00 — och med AMS-medel i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2775 hemställs att beslutar att som sin mening uttala vad som i motionen anförts om att vid fördelning av anslag genom AMS för vägbyggande tilldelas den andel som motsvarar länets speciella behov. () () mlnab/gotmb 1984 79992
mot · G8022782 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:2782 m. fl. Avskaffande av den militära bestraffningsrätten Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2781 yrkar vi att hos regeringen hemställer om förslag till den särskilda militära bestraffningsrättens avskaffande. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G8022784 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:2784 m. fl. Åtgärder för att minska förbrukningen av bensin och dieselolja Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2783 hemställs att hos regeringen hemställer om en utredning i syfte att minska förbrukningen av bensin och diesel samt att minska föroreningarna och försurningen från bilism och gödsling enligt vad som anförs i motionen. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G8022785 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. Bilismens negativa inverkan på miljön Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2783 hemställs att hos regeringen hemställer om förslag som kan minska bilismens konsekvenser enligt förslag i denna motion. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G8022787 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:2787 Hans Nyhage Slopande av skatten på viss flygbensin Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2786 hemställs att beslutar att bensin till flygplan som används för fritidsändamål eller eljest för privat bruk skall vara skattefri. HANS NYHAGE (m)
mot · G8022789 · 1985-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1984/85:2788 hemställs 1. att beslutar att det s. k. äldrestödet till tekoindustrin skall utgå under /86, 2. att beslutar att till Tillfälligt sysselsättningsbidrag för textil- och konfektionsindustrin för /86 anvisa ett förslagsanslag av . i enlighet med vad som anges i motionen. HANS NYHAGE (m) () minab/gotab 1985 79953
mot · G8022790 · 1985-01-25 00:00:00 — Svensk trädgårdsnäring utgör ett inte oväsentligt inslag i näringslivet. Enligt senaste tillgängliga statistik sysselsätts ca 20 000 personer i primärproduktionen. Produktionen är som regel arbetsintensiv och sysselsätter därför många personer räknat per investerings- eller arealenhet. Näringen måste konkurrera med motsvarande verksamheter i andra länder som åtnjuter väsentliga fördelar i form av totalt skydd mot import (, ) eller väl uppbyggt importskydd (EG) eller totalförbud mot import (statshandelsländerna). som exportvägarna i stort sett är blockerade är öppet för import från dessa länder. De tullar som tillämpar är kombinerade vikt- och värdetullar. Vikttullarna har varit fastlagda under ett flertal år. I det arbete som pågår inom är det därför viktigt att tullarna räknas upp och att det införs ett verksamt skydd mot lågprisimport och dumpning från bl. a. öststatsländerna. Härvid bör övervägas om man inte kan tillämpa ett system i överensstämmelse med EG:s referensprissystem. lade 1982 fram ett enhälligt förslag om åtgärder för att främja den inhemska trädgårdsproduktionen. Någon proposition har inte förelagts i frågan trots jordbruksministerns tidigare löften. Det är nu hög tid att löftena infrias. Den stagnerade efterfrågan som man redovisar för vissa jordbruksprodukter har inte konstaterats för trädgårdsnäringen. Även om arealbehovet för en ökning i är litet, borde det finnas vissa utvecklingsmöjligheter mot bakgrund av de synpunkter som redovisats inledningsvis. Trädgårdsnäringen bedöms också ha goda möjligheter att konkurrera om man inte drabbas av fördyrande omständigheter, bl. a. på grund av jordbruksreglering och andra bestämmelser och pålagor som drabbar svensk produktion i jämförelse med import. Detta är ytterligare skäl till att stödja trädgårdsnäringen på olika områden. Med hänvisning till vad som anförts hemställs* att begär att regeringen lägger fram förslag med anledning av trädgårdsutredningens förslag. () () * Se även motion 1984/85:2791. 1 1984/85.3 sami.