mot · G8022128 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. Planering av övergången till informationssamhället Det moderna industrisamhället behövde för att utvecklas i stor skala. hade vi bondesamhället och jägarsamhället. Varje ny tidsepok, inledd av en teknisk utveckling, har mottagits med rädsla och skepsis av människorna. Då de mekaniska spinnmaskinerna infördes i slogs de sönder av uppretade lönspinnare som såg sina jobb hotade. Bartholomy Thimmonier, symaskinens uppfinnare fick sin verkstad demolerad av uppretade skräddare . De som utförde det hela var yrkesmän som var rädda för att drabbas av vad vi kallar teknologisk arbetslöshet. Historien legitimerar således den rädsla många känner inför informationssamhället. Men är då spinnerimaskinen, symaskinen och mikroelektroniken jämförbara storheter? Kan man anta att de arbeten som den nya tekniken kommer att reducera ersätts av andra? Vilka i så fall? Vi menar att den nya tekniken inte är jämförbar med tidigare utveckling och därför kräver en annan beredskap - en aktivare planering. Skälen till detta är flera: o Den nya tekniken spänner över ett oerhört mycket större fält. Industrialiseringarna gör att hela kedjor av processer kan styras och skötas av ett fåtal. o Kontorsyrkena som har varit mycket kapitalsnåla kommer att bli nästa stora rationaliseringsbransch. räknar med att ca 100 000 kontorister kommer att riskera arbetslöshet - om inte mycket aktiva åtgärder vidtas. o Olika arbetsmoment kan utföras skilt från varandra både och rum. Det medger en uppstyckning och decentralisering av arbetsuppgifter som icke tidigare varit möjlig. o Priserna på datautrustningen gör att det blir alltmer lönsamt att rationalisera. o De i särklass hårdast drabbade löntagarna blir kvinnorna. Att kvinnorna som grupp är den mest sårbara beror på att de finns i ett fåtal yrken som står inför den mikroelektroniska revolutionen: monotona industriarbeten, kontorsgöromål, telefonistjobb, läkarsekreterarjobb, banktjänstemannaarbeten, försäkringskassearbeten. Dessa arbeten är lågt kvalificerade och relativt dåligt betalda. Kvinnors låga fackliga och politiska aktivitet medverkar till att minska kvinnors möjlighet till inflytande vid omstruktureringen. Sociala faktorer gör dessutom kvinnor mindre benägna att bryta upp från en ort till en annan där eventuella ersättningsarbeten finns. Får den tekniska utvecklingen den omfattning som dataeffektivutredningen och många internationella utredningar visar, kommer kvinnor att drabbas av ett stort bakslag vad gäller de positioner de uppnått . En icke tidigare skådad arbetslöshet kan bli resultatet. vet vi att de arbeten som blir kvar kan bli utarmade och ensidiga, befästa den könsuppdelade arbetsmarknaden och inte ta vara på de yrkesverksammas kunskap och kompetens. Särskilda insatser behövs således för att göra kvinnornas ställning på arbetsmarknaden starkare. En särskild sida av problemet som fått allt större aktualitet är den möjlighet till distansarbete som den nya tekniken erbjuder. Distansarbete kan organiseras på olika sätt: Dessa olika modeller innebär var och en stora fallgropar. De betyder en uppsplittring av en arbetshelhet. De reducerar de anställdas behov av social gemenskap. De kan bidra till att splittra den fackliga samhörigheten, de motverkar en bra arbetsmiljö. De kan vidare öka polariseringen mellan olika yrkesroller genom att välutbildade människor med självständiga arbeten kan förstärka sina positioner socialt och ekonomiskt på de övrigas bekostnad. Givetvis finns det fördelar med distansarbete. Arbetsresorna kortas, mer tid för annat än förvärvsarbete, minskade kostnader för företagen, regionalisering av arbetstillfällena osv. Dessa synbara fördelar måste dock ställas emot nackdelarna. Därvidlag kommer man osökt in på lönearbetets betydelse för den enskilde och för samhället. Att ha ett lönearbete innebär den verkliga valfriheten för människan. Först då kan hon välja livsform, först då kan hon kräva och erhålla en jämlik position i den familj hon eventuellt tillhör. Lönearbetet innebär möjligheter utöver det privata - kontaktnät, social gemenskap, sammanslutning, möjlighet att påverka också samhället utanför arbetsplatsen. Bland annat av dessa skäl är det viktigt att slå vakt om lönearbetet som en kollektiv organisation av flera människor. Av samma skäl bör den form av distansarbete som innebär en dataapparat på köksbordet motarbetas, ty denna typ av sysselsättning motverkar arbetets djupare innebörd för människorna och samhället. Gemenskapscentraler och servicecentraler, där människor i organiserad form, i gemensamma lokaler har sin sysselsättning, är då ett bättre alternativ. Det finns stora möjligheter att organisera denna typ av arbetstillfällen också i glesbygden. En viktig faktor här är dock att man decentraliserar helheter och inte bryter loss de mest rutinbetonade och lågavlönade delarna. Sysselsättningsfrågan och den arbetsorganisatoriska frågan måste gå hand i hand. Detta är synpunkter som också delas av berörda fackliga organisationer. Sammanfattningsvis är det, i synnerhet för kvinnor, av stor betydelse att en programmatisk planering av övergången till informationssamhället kommer till stånd. Människors rädsla och ovilja att acceptera den nya tekniken bottnar i deras känsla av maktlöshet när det gäller styrning och makt över införandet och utformningen av denna teknik. Mot bakgrund av ovanstående föreslår vi att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts angående en programmatisk planering av övergången till informationssamhället samt därvid särskilt uppmärksamma kvinnornas utsatta situation. () ()