mot · G902161 · 1985-11-20 00:00:00 — Motion till 1985/86:161 m. fl. Förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /86 (prop. 1985/86:25) På grund av krig, politisk, religiös eller etnisk förföljelse tvingas allt fler människor att lämna sitt land. liksom flera andra länder i har blivit målet för dessa människors flykt. Antalet asylsökande vid vår gräns har sedan mitten av ökat kraftigt. ansökte drygt 10 000 om asyl i vårt land. väntas den siffran stiga med ytterligare några tusen. Den kraftiga ökningen ställer helt naturligt mottagningsresurser på hårda prov. Den snabba ökningen av asylsökande leder till att samtliga led i instansordningen som har att utreda och fatta beslut i asylärenden har problem med ökande balanser och därmed väntetider. Det är klart otillfredsställande att man i några polisdistrikt har mycket långa väntetider innan man kan kalla en asylsökande till förhör. I exempelvis kan en asylsökande få vänta upp innan polisen kan påbörja sin utredning. Hos invandrarverket har man trots personaltillskott och rationaliseringar kunnat notera en ökning av ärendebalansen. Vid oktober månads slut var balansen ca 13 700 ärenden, därav 3 800 specialärenden. har ändå kunnat hålla rimliga handläggningstider när det gäller de vanliga ärendena. Det finns däremot en klar tendens till att tiderna för specialärendena ökar. Likartade förhållanden gäller för överklagningsärendena i . Avgörande för tilltron för svensk utlänningslagstiftning både inom och utanför landets gränser är att hanteringen av asylärenden kan ske utan långa väntetider och med upprätthållande av rättssäkerheten. Från sida har vi lagt stor vikt vid att behandlingen av asylansökningar kan ske på ett snabbt och säkert sätt. Vi har i , , motionerat om ytterligare resurser till invandrarverkets tillståndsbyrå och kritiserat regeringens ryckighet när det gäller anslagsfrågor rörande verket. Vi noterar därför med tillfredsställelse att regeringen nu ändrat uppfattning och tillför verket ökade resurser. Kvar står det oroande förhållandet att det finns klara tecken till längre Mot. 1985/86:161 handläggningstider när det gäller specialärendena. Oroande är också det förhållande som råder när det gäller utredningsläget i en del polisdistrikt. Regeringen bör därför återkomma till med förslag till åtgärder och resurstillskott som kan få bort de flaskhalsar som finns i instansordningen och som bidrar till att förlänga handläggningstiderna. Detta utan att rättssäkerheten sätts åt sidan. antog 1984 en ny organisation för mottagandet av asylsökande och flyktingar. Beslutet innebär att en utlänning som ansöker om asyl i samband med inresan skall tas emot på en utredningsförläggning i . Därefter anvisas en bostad i en kommun med vilken invandrarverket har träffat avtal. Den som ansöker om asyl först efter en tids vistelse i föreslås normalt kunna erbjudas bostad i vistelsekommunen . övertog fr. o. m. årets början driften av fyra permanenta utrednings- och mottagningsförläggningar. Verkligheten har blivit annorlunda än riktlinjerna i riksdagsbeslutet. kommer det att finnas inemot 20 olika sluss- eller mottagningsförläggningar i landet. De asylsökandes väntetid på förläggningarna överstiger och väntas uppgå till . Orsakerna till denna utveckling är flera. Tyvärr kom införandet av det nya flyktingmottagandet att sammanfalla med den kraftiga ökningen av antalet asylsökande. fanns också ett stort antal väntare på de fasta AMS-förläggningarna. har hitintills invandrarverket träffat avtal med ca 140 kommuner om att ta emot flyktingar. Utflyttningen till kommunerna har successivt kommit i gång . Särskilt de mindre kommunerna har inte varit förberedda på att snabbt ta emot flyktingar. För att lösa situationen har i allt större omfattning tillfälliga förläggningar fått öppnas på olika håll i landet. Utvecklingen inger oro. Avtal behövs med ett ännu större antal kommuner och utflyttningen måste ske i snabbare takt, särskilt för att den puckel i mottagningsorganisationen som har uppstått inte skall bli bestående. Om den uppkomna situationen inte löses kommer vi att vara kvar i denna gamla mottagningsorganisation, dvs. huvuddelen av väntartiden sker på förläggning. Krav finns att delar av det flyktingprogram som enligt riksdagsbeslutet skulle ske ute i kommunerna nu skall påbörjas redan på de tillfälliga förläggningarna för att sysselsätta de asylsökande. Detta är enligt vår uppfattning ett steg tillbaka. Arbetet måste därför intensifieras på att påskynda utflyttningen till kommunerna . Detta kan dels ske genom ytterligare ekonomiska stimulanser utöver de bidrag som redan utgår till kommuner som tar emot flyktingar enligt avtal, dels att ge resurser till experthjälp och planeringsstöd till de kommuner ^ som ännu inte har skrivit avtal eller tagit emot flyktingar . De ökade kostnaderna för staten för dessa åtgärder måste ställas emot de höga och snabbt ökande kostnaderna för de tillfälliga förläggningarna. Till det kan läggas att långa förläggningsvistelser ofta innebär en hård påfrestning på redan hårt prövade människor. Regeringen bör därför återkomma till med förslag till åtgärder i enlighet med vad som ovan redovisats för att påskynda utflyttningen till kommunerna och minska tiden på förläggningarna. I propositionen föreslår regeringen att 1 milj. kr. skall anvisas för informationsinsatser i kommunerna och opinionspåverkande åtgärder i flyktingfrågor. Enligt uppfattning är det viktigt att folkrörelser, kyrkor och andra ideella organisationer får möjligheter att delta i det lokala opinionsbildningsarbetet rörande flyktingpolitiken. Vi förutsätter att regeringen om det skulle visa sig att den nu anslagna miljonen snabbt kommer att förbrukas är beredd att tillskjuta ytterligare resurser. Särskilt viktigt är det med informationssatsningar till kommuninvånarna i de kommuner som har liten eller ingen erfarenhet av flyktingmottagande. Undervisningen för invandrare i svenska språket Under åttonde huvudtiteln anmäler regeringen olika tillkommande behov avseende . Till vår förvåning har vi dock kunnat konstatera att regeringen underlåtit att beröra de problem som gäller svenskundervisning för vuxna invandrare. Under innevarande budgetår har dock, bl. a. som en följd av den ökade flyktingtillströmningen, tillgängliga resurser för svenskundervisning för invandrare visat sig helt otillräckliga. har systemet med fördelning av undervisningstimmar till studieförbunden baserat på de senaste tre årens verksamhet inneburit att stora delar av landet, där man nu tar emot flyktingar , helt ställts utan resurser för svenskundervisning. Detta kan i sin tur leda till stora svårigheter för flyktingarna att komma in på arbetsmarknaden, som det ökar risken för motsättningar med lokalbefolkningen. Språksvårigheter kan lätt ge upphov till misstänksamhet och i värsta fall utgöra grunden för invandrarfientlighet. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts rörande handläggningstiderna i tillståndsärenden, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts rörande åtgärder för att öka takten i utflyttningen till kommunerna och hålla nere förläggningsvistelsetiden för flyktingar, 3. att under anslaget C 5 till undervisning för invandrare i Mot. 1985/86:161 svenska språket m.m. på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /86 anvisar ett förslagsanslag av 15 milj. kr. () () () () () () () () gotab 1985 83661 12