mot · G8022020 · 1985-01-25 00:00:00 — och till av skoglig forskning Skogen i har större betydelse än vad man i allmänhet tror. Det har historiska skäl. Den stora svenska skogsindustrin byggdes först ut i och var först baserad på dess stora arealer av orörda skogar och goda flottleder. var skogligt svårt nedgånget; ljunghedar och betesmarker dominerade på många håll. Efter industrialisering kunde skogen börja byggas upp i och har i grova tal fördubblats vad gäller virkesförråd. Först har den sydsvenska skogsindustrin kunnat byggas ut. skogliga betydelse kan beskrivas på olika sätt. Skogsbruksvärdet är en del av fastigheternas taxeringsvärde och återspeglar värdet av skogens avkastning mätt i pengar. Medan har av landets skogsareal har det inte av det samlade skogsbruksvärdet. Medan volymtillväxten i är sk per ha och år är den i 4,0 och i sk. När det gäller virkesförråd i m3 sk per ha gäller följande (1982): N 72 S 109 114 136 Hela landet 105 Genom Riksskogstaxeringen kan en beräkning göras över hur väl markerna utnyttjas i t. ex. län och landsdelar jämfört med ett optimalt utnyttjande, allt i relation till markernas beräknade bonitet. Det visar sig då att produktionen i motsvarar av den optimala medan och ligger på . Trots de relativt höga virkesförråden och tillväxten i har vi alltså där fortfarande den största, outnyttjade kapaciteten. Detta talar för att investering i skoglig forskning måste i ge de största och snabbaste vinsterna. skogliga forskningen - skogshögskolan - utlokaliserades till . Av olika skäl kom emellertid bara hälften av resurserna att hamna där. En fjärdedel (grovt räknat) kom till i , en fjärdedel till (SLU:s) huvudkvarter i . Trots snabbt växande skogliga betydelse i landet när det gäller produktion i ekonomiska termer i nästan hälften av hela landet - har skogsforskningen i stället lokaliserats i den motsatta riktningen, dvs. En forskare i kan naturligtvis även därifrån driva skogsforskning i men det är inte praktiskt utan tids- och kraftsödande. skogsfakulteten vid SLU av olika skäl redan är utlokaliserad till olika platser i landet talar alla skäl för att man snabbt bör lokalisera forskarresurser även till där bör vara den naturliga lokaliseringsorten. En sydsvensk skogsforskning är särskilt motiverad eftersom landsdelen har relativt särpräglade skogliga förhållanden: Markernas bonitet är ungefär den dubbla mot norra . Inom området förekommer lövskog och ädellövskog som inte återfinns på andra håll i landet. De klimatiska betingelserna är relativt särpräglade och därmed skogsskötsel, särskilt återväxten. Ägarstrukturen är särpräglad genom småskogsbrukets totala dominans (). Många angelägna forskningsområden väntar, bl. Utveckling av en mer naturanpassad skogsskötsel där variationerna i mark- och skogstillstånd bättre tillvaratas. Studier av trädslagsval med sikte på större variation i framtidens skogar. Inte minst en utveckling av lövskogsproduktion har stort intresse. Med de svåra frostförhållanden som finns på många håll i och även av andra skäl är granens provinsfråga viktig. Anläggning av ny skog möter fortfarande stora problem på många håll som är speciella för , t. ex. försommartorkan i de östra delarna eller konkurrensen från kraftig hyggesvegetation. Genom snabbare tillväxt uppstår också speciella kvalitetsproblem för virket. Olika vägar till bättre kvalitet, t. ex. stamkvistning, bör vidareutvecklas. Skogsskadorna genom luftföroreningar bör särskilt observeras av forskarna i . Arbetet med restaurering av glesa skogar (5 § 3) kommer att fortsätta och kan bättre samordnas med miljöintressena. Det ständigt ökade intresset för skogens mångbruk (naturvård, rekreation, friluftsliv, svamp, bär, jakt, orientering etc.) gör på många håll en anpassning av skogsskötseln önskvärd, inte minst kring tätorterna. Skogsbrukets struktur i präglas av småbruk vilket ställer alldeles speciella krav på organisation, metoder och utrustning. Det är viktigt inte bara för skogsbrukarnas egen ekonomi, det har också ett allmänt intresse att en småskalig och naturanpassad skogsskötsel kan fortsätta att utvecklas. Förutsättningarna är då goda för ett framtida och utvecklat skogens mångbruk. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att hos regeringen begära åtgärder i syfte att lokalisera skoglig forskning i anslutning till .