ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G8021239 · 1985-01-22 00:00:00 — Förbud för enskilda mot organiserat beivrande av brott Ordningens upprätthållande och lagstiftningens efterlevnad skall endast kontrolleras av särskilt utvalda myndigheter. Ingen, varken enskild medborgare, företag, organisation m. m., äger rätt ta lagen i egna händer. Detta är en fråga om rättssäkerhet och djupt förankrad. I strid mot denna uppfattning har överträdelser inträffat, vilket är djupt beklagligt. Det har vid olika tillfällen bildats s. k. medborgargarden i syfte att bevaka enskild egendom. Det har hänt att bilar vandaliserats och då man uppfattar polisens möjligheter att ingripa som minimala har detta varit orsak till att nämnda hyresgäster själva beslutat anordna områdesbevakning. En sådan situation kan vara förståelig men inte acceptabel! Det har också inträffat att fackliga organisationer begärt tillträde till enskilda företags lokaler i syfte att kontrollera företagets bokföring m. m. Detta kan absolut inte anses ligga inom ramen för facklig verksamhet. Företag skall inte behöva visa handlingar för representanter för en facklig organisation och detta särskilt i de fall avtal med organisationen saknas. Det finns regler för hur och till vilka företag skall lämna nödvändig information. Det måste definitivt anses ligga utanför gällande lagstiftning och rättsmedvetande att fackliga organisationer utför åtgärder, vilka endast skall läggas på myndighet och i aktuella fall på polis och skattemyndigheter! Åberopande det anförda hemställs att uttalar att rättssäkerheten kräver att organiserad verksamhet mot brottslighet skall ske genom offentliga myndigheter och offentlig kontroll. () ()
mot · G8021240 · 1985-01-24 00:00:00 — Motion 1984/85:1240 m. fl. I årets budgetproposition föreslås en nedskärning av antalet aspiranter i grundutbildningen från 200 till 150. Skälet sägs vara att personalläget har förbättrats. Det hänvisas i sammanhanget till att 1 200 polismän tjänstgör utöver gällande personaltablå. Emellertid är antalet poliser, som saknar fasta tjänster inte ett entydigt mått på behovet av poliser nu och . I propositionen redogörs för de områden som prioriteras i polisens arbete. Dit hör i första hand bekämpningen av narkotikabrott och den ekonomiska brottsligheten. Även bekämpning av olika former av våldsbrottslighet nämns liksom att man inte får eftersätta kampen mot traditionella inbrottsstölder. Med vetskap om att tidigare års satsning på prioriterade områden inneburit, att man tagit personal från t. ex. länstrafikgrupperna och ordningsavdelningarna, torde den föreslagna nedskärningen vara olycklig och kan därför inte accepteras. Antalet aspiranter bör ligga kvar på samma nivå som , nämligen 200. En annan fråga, som aktualiserats vid åtskilliga tillfällen, är problemet med att avdelningscheferna vid de mindre polisdistrikten har tjänster som inspektörer, medan kollegerna vid övriga distrikt är kommissarier. Det är f. n. elva distrikt, som saknar kommissarietjänster. Med kommissarietiteln följer en rad beslutsbefogenheter, som inspektören saknar. En kriminalkommissarie har t. ex. möjlighet att själv besluta i fråga om förundersökning och tvångsåtgärder, möjligheter som en kriminalinspektör saknar. Med kommissarier som avdelningschefer skulle arbetet rationaliseras avsevärt på såväl ordnings- som kriminalavdelning. Härigenom skulle man kunna spara både tid och pengar. Med anledning av en motion under /83 behandlade justitieutskottet frågan och skrev bl. a.: att organisatoriska skäl onekligen kan tala för att tjänst för avdelningschef även i de minsta polisdistrikten uppehålls av en polisman med poliskommissaries tjänsteställning. Det kan enligt utskottets mening för övrigt ifrågasättas huruvida den skillnad i fråga om tjänsteställning och befogenheter som råder mellan avdelningschefer i de minsta distrikten och dem i större distrikt är motiverad med hänsyn till de arbetsuppgifter och krav på kvalifikationer som föreligger. Större likhet härvidlag kan åstadkommas genom ändringar i delegationsförordningen. (JuU 1982/83:20.) Med hänvisning till ovanstående yrkas 1. att med avslag på budgetpropositionen i motsvarande del beslutar att 200 polisaspiranter skall antas i grundutbildningen nästa budgetår, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om omreglering av avdelningstjänster från polis- och kriminalinspektörer till kommissarier. () ()
mot · G8021242 · 1985-01-23 00:00:00 — Motion 1984/85:1242 Ett nytt polishus i 1984 färdigställdes i en förvaltningsbyggnad för läns- och tingsrätt. Tanken var från början att även ett polishus skulle ha uppförts , eftersom vissa lokaler i byggnaderna skulle ha kunnat utnyttjas gemensamt av personalen vid de olika myndigheterna. Nuvarande polishus i är gammalt och mycket nedslitet. Det är dessutom för litet och myndigheten är splittrad på inte mindre än sju olika adresser, vilket medför stora olägenheter framför allt för ledningsfunktionen. har påtalat olägenheter och hälsorisker, då vissa lokaler inte är ändamålsenliga. a. är arrestlokalerna helt undermåliga och för få. kan flera personer få dela samma arrest, vilket medför stora olägenheter, bl. a. kan slagsmål uppstå. läggs gamla fängelse ned och verksamheten överförs till nybyggda och ändamålsenliga lokaler. Detta medför att polisen inte längre har tillgång till häktesplatser i utan får utnyttja ca 20 häktesplatser vid Hallfängelset, . Detta kommer att medföra ökade kostnader och olägenheter för både samhället och för de enskilda. Uppförande av ett nytt polishus i bör med hänvisning till ovanstående skäl ha en hög prioriteringsgrad. Något problem med tomtmark föreligger inte då utrymme finns på den tomt där lokaler för läns- och tingsrätt redan är uppförda. Med hänvisning till ovanstående hemställer jag att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av nya förvaltningslokaler för polismyndigheten i .
mot · G8021246 · 1985-01-24 00:00:00 — Motion 1984/85:1246 Det är mjukt och levande som ditt eget liv bär i sig avtrycken av det levande av dess rörelser och strävanden När vi odlar språket är det vår frihet som växer När vi räddar språket är det våra liv vi räddar Det över hela världen kända rederiföretaget har gått i konkurs. Det är den största konkursen i sedan Kreugerkraschen . Men enligt konkurslagen skall denna konkurs betecknas som en mindre konkurs. Uttrycket mindre konkurs blev lagspråk 1979. Det infördes då i konkurslagen som benämning på konkurser där man använder ett förenklat handläggningsförfarande. Dessa mindre konkurser har fått allt större ekonomisk och social betydelse. Det offentliga språket bör klarlägga verkligheten i stället för att kasta en slöja över den. att beslutar som sin mening ge regeringen till känna att konkurslagen behöver skrivas om så att dess språk stämmer bättre överens med den ekonomiska och sociala verkligheten. 1* 1984/85.
mot · G8021248 · 1985-01-23 00:00:00 — Efterlevande make har ingen arvsrätt vid makes frånfälle om det finns bröstarvingar. 1928 tillkom dock en lag som tillförsäkrar efterlevande make ett minimibelopp som efter lagändring 1969 omfattar fyra basbelopp. Trots denna lag kan i många fall bröstarvingar tvinga den efterlevande maken bort från hus och hem. Med dagens höga taxerings- och saluvärden inte minst vid kusten - saknar många ekonomiska möjligheter att lösa ut arvingarna om så påfordras. Dess bättre inträffar detta endast i undantagsfall. Men det borde aldrig få förekomma. Enbart det förhållandet att den efterlevande maken skall vara beroende av arvingarnas välvilja för att kunna behålla sitt hem är fel. Det är både rimligt och önskvärt att makar, som gemensamt har strävat kanske större delen av sitt liv - efter den enes frånfälle skall kunna leva drägligt utan arvingarnas välvilja och utan att berövas hus och hem. Man kan ifrågasätta om bröstarvingar skall ärva före efterlevande make. Ett annat alternativ är att kraftigt höja den s. k. basbeloppsregeln. Med anledning av det ovan anförda hemställs att hos regeringen anhåller om förslag till stärkande av efterlevande makes arvsrätt i enlighet med vad som anförs i motionen. () ()
mot · G8021249 · 1985-01-23 00:00:00 — Motion 1984/85:1249 Den nuvarande konsumentpolitiken går huvudsakligen ut på att hjälpa konsumenterna att få så stor utdelning som möjligt på sina pengar. Därigenom drivs ett sådant produktionssätt fram som förbilligar framställningen av varor. Företagen har inte råd att behålla sådana metoder som kräver mycket och skickliga arbetsinsatser. Man blir utkonkurrerad om man vidtar kostsamma åtgärder för att rena miljön. Arbetstillfällena blir färre och miljöförstöringen blir allt tydligare. Ändå stiger priserna. Konsumenterna påverkar vilka företag som skall överleva, men har svårt att överblicka konsekvenserna av sina inköp. De nya folkrörelserna för solidaritet och miljö har skapat en större medvetenhet om hur våra handlingar påverkar världens problem. Vi skulle gärna vilja göra något för att inte fortsätta att förstöra livet för människorna och utarma och förgifta naturen. Men som individ känner man sig hjälplös. Det finns organisationer som försöker öka förståelsen för att det är betydelsefullt inte bara vad vi köper utan också av vem. Hur har varan tillverkats? Har människorna och naturen farit väl? Sydafrikabojkotten är mest känd som praktisk aktion för att motsätta sig ett ondskefullt system som företagen hjälper till att upprätthålla. Föreningen arbetar också praktiskt för en större medvetenhet. Initialerna betyder Mat Utan Djur-Industrier och . Medlemmarna samlas regelbundet i matlag, kanske , och äter då bara sådan mat som är MUDI-MUMS-ig. Det är svårt att med nuvarande utbud i affärerna alltid vara konsekvent. Därför kan en sammanhållning kring åtminstone några måltider hjälpa medlemmarna att lära sig mer och mer av hur man kan leva solidariskt. har en ganska väl utbyggd statlig och konsumentrådgivning. Om dessa organ fick utökade uppgifter i att hjälpa konsumenterna sätta in sitt handlande i ett helhetsperspektiv, kunde produktionen påverkas. Företag som har en socialt och ekologiskt ansvarig inställning skulle gynnas på de mer kortsiktigas bekostnad bara genom att kunskapen om deras policy blev känd. Öppenhet skulle främjas, därför att hemlighetsmakeri med rätta skulle väcka konsumenternas misstänksamhet. bör besluta att instruktioner skall ändras så att upplysningar om olika företags produktionsmetoder, arbetsorganisation, inköpspolitik etc. lämnas konsumenterna för att göra det möjligt för oss alla att genom våra inköp styra produktionen i socialt och ekologiskt ansvarig riktning. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen framförts om en konsumentpolitik för större socialt och ekologiskt ansvar.
mot · G8021251 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:1251 i Anslaget till naturvetenskapliga forskningsrådet m. m. Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1984/85:2496 hemställs att beslutar att till Anslag D 32 (NFR) anslå 1 000 (Tkr).
mot · G8021252 · 1985-01-24 00:00:00 — Motion 1984/85:1252 m. fl. Förbudet mot reklam för alkohol och tobak trädde en ny lag i kraft som reglerar marknadsföringen av alkohol och tobak. Tidningsannonsering för spritdrycker, vin och starköl är förbjuden. Undantag görs dock för viss fackpress. Den nya lagen innebär ett förbud mot marknadsföring som är påträngande och uppsökande eller som uppmanar till bruk av alkohol och tobak. Utomhusreklam och direktreklam till konsumenterna får inte förekomma. Utvecklingen , då beslutade om den alkoholpolitik som fortfarande gäller, är positiv. Den totala alkoholkonsumtionen har minskat med . Det bör dock ifrågasättas om inte konsumtionsminskningen kunde ha varit ännu större, om andemeningen i förbudet mot alkoholreklam följts. har de ekonomiska intressenterna i alkoholhanteringen sökt sig nya vägar för att marknadsföra sina produkter. Den fackpress som undantog från reglerna för alkoholreklam har utvecklats till att bli populärpress. Hotellkedjor, restauranger, flygbolag och andra intressenter har satsat kraftigt på att ge dessa tidningar en ökad spridning. har dagspressen i synnerhet och massmedia i allmänhet ökat textreklamen om alkohol. Mest iögonfallande är alla dessa vinkrönikörer som medverkar i tidningar och TV. Det är också uppenbart att de s. k. vinoch spritagenterna intensifierat sin marknadsföring genom demonstrationer, vinprovningar och andra säljfrämjande aktiviteter. Dessa aktiviteter vänder sig i första hand till hotell- och restaurangpersonal, men också journalistkåren utgör en prioriterad målgrupp. den statliga Vin- och Spritcentralen har hemfallit åt en aktiv marknadsföring och använder t. ex. hotellens gratistidningar för att i stora annonser nå konsumenterna. har erfarenhet av effekterna av förbudet mot alkohol- och tobaksreklam. Vi har visat på några negativa effekter av lagstiftningen, där lagen kringgås genom att lagen är generös mot vad som kallas branschtidningar. Ett sätt att komma till rätta med detta problem är naturligtvis att undantaget för branschtidningarna i lagen upphör. Ett annat sätt är att reglerna för distribution av dessa tidningar ses över. Vin- och Spritcentralen bör ges klara direktiv som reglerar monopolföretagets säljfrämjande verksamhet. Likaså bör vin- och spritagenternas verksamhet kartläggas. Syftet måste vara att reklamen för alkohol begränsas, vilket var avsikten med införandet av reklamförbudet genom lag. Mot bakgrund av ovanstående föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om behovet av en översyn av effekterna av förbudet mot reklam för alkohol och tobak. () () () PER (vpk)
mot · G8021254 · 1985-01-23 00:00:00 — 1984/85 1254-1261 Motion 1984/85:1254 Ändrad tidpunkt för avlämnande av redovisning till överförmyndare Det kan föreligga hinder för en person att själv tillvarata sina intressen, och då kan för denne utses s. k. god man. Före skall enligt lagen () gode mannen avge redovisning till överförmyndaren innefattande redogörelse förvaltning. Om redovisning ej avges kan rätten genom vite tillhålla gode mannen att fullgöra sitt åliggande. Detta innebär således att redovisningen till överförmyndaren skall vara klar med den allmänna självdeklarationen. Inkomstuppgifter, räntebesked och andra handlingar som behövs för deklarationen erhålls i allmänhet först . I stort sett är dessa desamma som krävs för den redovisning eller s.k. årsräkning som gode mannen skall lämna till överförmyndaren. Deklaration och årsräkning bör i allt väsentligt vara samstämmiga. Det kan vara svårt att få en tillfredsställande årsräkning klar med deklarationen. Om tidpunkten för avgivandet av årsräkningen framflyttades skulle svårigheten undanröjas. Det är inte ovanligt att årsräkningar kommer in först mot - därför att gode man inte haft tid och möjlighet att lämna den tidigare. Detta tvingas överförmyndarna att acceptera därför att lagen med den föreskrivna tidpunkten icke nu tar tillräcklig hänsyn till det praktiska förhållandet. Tidpunkt för gode mans avgivande av årsräkning bör ändras, förslagsvis till . 16 kap. 5 § bör ändras i enlighet härmed. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att beslutar anta följande förslag till ändrad lydelse av 16 kap. 5 § : Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 16 kap. Om förmyndares redovisningsskyldighet 5 § Före varje 5 § Före samma tids utgång. år samma tids utgång. () () 1 1984/85.
mot · G8021256 · 1985-01-23 00:00:00 — Motion 1984/85:1256 och mäns ekonomiska situation I har vi en bra uppfattning om hur olika gruppers ekonomiska situation ser ut. Vi har i tillsatt olika utredningar som tittat på olika gruppers ekonomiska situation, exempelvis ensamföräldrars. Vi har också god tillgång till statistik över pensionärer, barnfamiljer, hög- och låginkomsttagare och deras ekonomiska status. Det finns dock en grupp som är helt utanför varje form av utredning och statistik, och det är de frånskilda männen. Vid en skilsmässa, som är uppslitande för alla berörda parter, tilldelas ofta kvinnan vårdnaden av barnen, även om domstolar även ansett att män är lika bra som vårdnadshavare. Männen ådöms att betala ett visst belopp som underhåll för barnen. Det ådömda underhållet är för många män mycket betungande. Ekonomiskt hamnar männen ofta i en mycket svår situation. Många av dem lever på existensminimum. De flesta vill göra rätt för sig och betalar underhållet, andra försöker att komma undan på olika sätt. Stora problem uppstår oftast om mannen vill bilda ny familj. Vid förfrågan hos olika myndigheter, bl. a. departement och , har framkommit att inga berörda myndigheter har något som helst material om frånskilda mäns ekonomiska status. De enda som troligtvis har kännedom om detta är de kommunala socialförvaltningarna. Riksdag och regering skall verka för att skapa så lika levnadsvillkor som möjligt för olika grupper i samhället. För att kunna göra detta fordras att vi också har ett så bra underlag som möjligt. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna behovet av en utredning om frånskilda mäns ekonomiska förhållanden. () () 1* 1984/85.
mot · G8021257 · 1985-01-22 00:00:00 — och för utländska besökare i upphörde de korta nyhetssammandrag på engelska, tyska och franska som sändes i svensk radio . Sändningarna hade tillkommit i syfte att ge service åt våra utländska gäster. Det finns emellertid ett ökat antal utländska besökare året runt i vårt land. Inte minst den pågående säkerhetskonferensen i ökar behovet av flerspråkiga nyhetsprogram som sänds året runt. Utlandsradion ansvarar för de dagliga nyhetssändningar som sker på sju olika språk och som riktar sig till alla världsdelar. Vi föreslår återupptagna sändningar och korta dagliga nyhetssammandrag på engelska, tyska och franska och att dessa produceras av utlandsradion samt att sändning sker via P 3-nätet på vissa fasta tider året runt. Inom ramen för anslaget på huvudtitel för ljudradiosändningar till lyssnare i utlandet bör även nyhetsservice kunna ges till utländska besökare i . Med hänvisning till vad som i motionen framförts hemställs att beslutar att anslaget på huvudtitel för ljudradiosändningar till lyssnare i utlandet även bör inrymma nyhetssändningar för utländska besökare i på engelska, tyska och franska i svensk radio.
mot · G8021259 · 1985-01-23 00:00:00 — Motion 1984/85:1259 m. fl. Rikssågverksskolans utnyttjande för u-landsutbildning Rikssågverksskolan i i samarbete med högskolan i har en unik kompetens med specialinriktning på sågverksindustrins problem. Det finns också ett etablerat samarbete med Gammelkroppa skogsskola och därmed en särskild kompetens vad gäller råvarusidan. Vid Rikssågverksskolan/högskolan finns fem-tio lärare, som dels har relevant fackutbildning, dels praktisk erfarenhet från tjänstgöring i varierande från ett par till tjänst. Utöver den gedigna lärarkompetensen är skolan utrustad med en mycket förnämlig maskinpark, med vilken alla praktiskt förekommande träsönderdelningsmetoder av betydelse kan illustreras. Att maskinerna i praktiken måste dimensioneras efter den råvara som förekommer på platsen förändrar inte sönderdelningsprinciperna som sådana. Rikssågverksskolan skulle ha utomordentligt goda möjligheter att utbilda sågverksfolk från . Den utmärkta lärarkapaciteten vid /högskolan är kanske den främsta förutsättningen. Hänsyn bör emellertid även tas till den fasta kapitalbindningen vid i form av en maskinpark, som står outnyttjad på grund av lov och ferier. Kurser kan emellertid förläggas till skolan även under terminerna, då de ordinarie eleverna inte alltid är sysselsatta i maskinhallarna. Nämnas bör att skolan har utmärkta, moderna elevbostäder. Rikssågverksskolan har lämnat förslag till BITS avseende en kombinerad teknisk/ekonomisk kurs för sågverksfolk från Sawmill Management Course. Skolan har också direktkontakt med Food and () i . Utbildningsbehovet avseende sågverksindustrin i är stort, men det krävs vissa insatser från givarländer för att ett projekt skall komma till stånd. Det är viktigt att en verksamhet som den skisserade kan kanaliseras till befintliga institutionella organ, som har erforderliga resurser och gedigen erfarenhet av utbildning i allmänhet och u-landsfolk i synnerhet. Dessa krav uppfylls av Rikssågsverksskolan i samarbete med högskolan i . Medel till verksamheten torde finns inom anslaget till BITS. Med stöd av det ovan sagda föreslår vi att som sin mening ger regeringen till känna att utbildning för sågverkspersonal från u-land bör komma till stånd vid i i samarbete med högskolan i och att medel härför bör kunna disponeras ur anslaget till BITS. () ()
mot · G8021263 · 1985-01-23 00:00:00 — Det eritreanska folkets framtid pågår ett krig i som endast sällan uppmärksammas. Det är svårt att fastställa vilka historiska band som förelegat mellan och . Genom sitt läge vid kust var främst vänt mot den arabiska och turkiska världen. italienskt kolonialvälde utvecklades ekonomiskt och socialt på egen hand och när 1941 övertog kolonin fanns en stark nationalkänsla utvecklad. 1950 beslöt med stor majoritet (avstod) att med eget självstyre skulle ingå i federationen med . Opinionen i var delad. Många muslimska eritreaner hade föredragit självständighet. Federationen varade till 1962 då införlivades som provins i . Det successiva införlivandet av pågick under hela 1950talet och under stigande motstånd. Många politiska ledare gick i exil, bland dem även sådana som förordat federationen. startade en väpnad motståndsrörelse som vuxit sig allt starkare. Motståndsrörelsen splittrades , vilket gav upphov till ytterligare en motståndsrörelse, EPLF. Efter statskuppen har striderna mellan motståndsrörelserna och den etiopiska armén utvecklats till regelrätt krig. Trots massivt understöd av sovjetiska rådgivare och flygstridskrafter har den etiopiska armén under de gångna tio åren inte lyckats bryta den eritreanska motståndsviljan. Motståndsrörelserna, främst EPLF, har kontroll över stora befriade områden, inkl. städer. Det folkliga stödet förefaller mycket starkt, trots att civilbefolkningen fått utstå stora lidanden under de upprepade etiopiska offensiverna. Hundratusentals eritreaner har tvingats fly och ta sin tillflykt till grannlandet . införlivande med förefaller ha skett mot en stor del av den eritreanska befolkningens önskan och i strid med intentionerna bakom den ursprungliga federationstanken. De etiopiska myndigheterna har vägrat varje diskussion med företrädare för eritreanerna - oavsett om det gäller eritreanskt självstyre eller återupprättande av en federativ autonomi. Motståndsrörelsen förefaller ha ett brett folkligt stöd. Kriget i har blivit ett av de glömda krigen, vilket nu pågått och vållat den eritreanska befolkningen stort lidande. Det är därför av stor betydelse att kriget bringas att upphöra och att det eritreanska folket får möjlighet att ta ställning till sin egen framtid. bör i FN och andra internationella organ aktivt verka för detta. Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande fred och frihet för det eritreanska folket.