mot · G902350 · 1985-01-01 00:00:00 — Motion till 1985/86:350 m. fl. (m) verksamhet m. m. 1985/86:99) Innan propositionen lades hade överläggningar ägt rum mellan regeringen och oppositionspartierna. Därvid uppnåddes enighet i vissa frågor som gäller verksamhet 30 juni 1992. Moderata samlingspartiet begränsar därför sina synpunkter och förslag till vissa frågor om vilka överenskommelse ej träffats. Den viktiga frågan hur mångfalden skall ökas inom den svenska radion och televisionen har emellertid inte behandlats under partiernas överläggningar och berörs inte heller i propositionen. Många viktiga beslut skjuts därigenom . Det gäller exempelvis svensk televisions förmåga att konkurrera med utländska satellitprogram, tillkomsten av en fristående TV3 och reklamens ställning i radio och television. Vi vill därför i detta sammanhang ange huvuddragen av de förändringar vi anser nödvändiga inom etermediaområdet. Den tekniska utvecklingen inom etermediaområdet har gått oerhört snabbt. Det kommer att finnas ett betydande utbud av satellitsända TV-program. Fr. o. m. kan tillstånd ges för lokala kabelsändningar av ljudradio och TV-program till allmänheten. Redan kan omkring 140 000 hushåll se på satellit-TV. Prognoserna säger att minst 150 000 hushåll kommer att anslutas till kabel-TV-nät med satellitprogram under resten av 1980-talet. Förmodligen kommer prognoserna att överträffas. kan över en miljon svenskar ha tillgång till sådana program. Självständiga TV-kanaler kan komma att skapas i form av betal-TV. En rad olika intressen kommer därigenom att ta ansvar för och medverka i programproduktionen. Allmänheten har i ökad utsträckning efterfrågat videospelare. Ca 800 000 hushåll har videospelare och antalet kommer att fortsätta att stiga. Närradioverksamheten har permanentats. Föreningar och samfund har härigenom fått möjlighet att kraftigt öka programutbudet. Genom den tekniska utvecklingen har således stora förändringar ägt rum inom mediaområdet. Denna utveckling kommer att fortsätta. Självfallet måste detta förhållande påverka fortsatta verksamhet. 1 * 1985/86.3 sami. När skapades tedde det sig av tekniska och ekonomiska skäl 350 naturligt att företaget erhöll en monopolställning. har förutsättningarna dock förändrats. Trots att skälen för monopolet blivit allt svagare har det bibehållits. har alltmer kommit att framstå som ett monument över en förgången tids etermediapolitik. Under en följd av år har moderata samlingspartiet krävt att monopolet skall brytas. Dessa krav har dock mött kompakt motstånd från såväl de socialistiska partierna som . Några hållbara tekniska argument för ett bibehållande av radio- och TV-monopolet finns inte. De som försvarar monopolet synes eftersträva att dels hindra människor från att sända radio- och TV-program, dels bestämma vad människor i skall titta och lyssna på. En sådan inställning rimmar illa med den yttrandefrihet som i andra sammanhang präglar vårt samhälle. Yttrandefriheten utgör grunden för den fria etableringsrätten för tidningar och tidskrifter. Tryckfriheten och pressfriheten är en direkt följd av yttrandefrihetens princip. Yttrandefriheten är också en förutsättning för informationsfriheten, dvs. varje medborgares rätt att själv avgöra vilket budskap han eller hon vill ta del av. Självklart skall dessa principer gälla även nya media. Utvecklingen på massmediaområdet har varit förutsebar. Men många har vägrat att se sanningen i vitögat. Rader av rapporter, promemorior, artiklar och intervjuer har förnekat eller bagatelliserat vad som håller på att hända. Vi har gång på gång fått höra att satellitkanalerna inte kommer att kunna ses i , utom möjligen av ett litet fåtal och då till oerhörda kostnader. Och det har gjorts gällande att om satellitsända program till äventyrs skulle kunna tas emot av en bredare publik så skulle ändå ingen vara intresserad av att titta. De som hävdat den uppfattning om teknikens utveckling som har blivit verklighet, har ansetts okunniga eller illojala mot både det svenska kulturarvet och . Eftersom alltför få har velat lyssna står också mycket riktigt ganska oförberett inför det som händer. skall nu konkurrera med den mångfald av program som redan når oss eller kommer att kunna tas emot i vårt land. De satellitsända kanalerna kan ofta erbjuda ett attraktivt programutbud, och säkerligen kommer ett stort antal människor att föredra dessa program framför dem som förmedlas av . Det finns en klar risk att många svenskar i endast obetydlig utsträckning kommer att titta på svenska TV-program. Det är i och för sig av stort värde att allmänhetens valfrihet vad gäller TV-program på detta sätt ökar. vore det självfallet en olycklig utveckling om svenska program fick en så svag ställning som kan bli fallet. Satellitsända kanaler kommer i stor utsträckning att vara reklamfinansierade. Det är just reklamintäkterna som ger de ekonomiska förutsättningarna att sända attraktiva program. föreligger inga problem att täcka , eller delar av det, med Mot. utländska reklamfinansierade program. Men sådana program är förbjudna 350 om de sänds på svenska, ägs av svenska intressen och betalas av svenska annonser. Från kulturpolitisk synpunkt är detta synnerligen beklagligt. De kabel-TV-nät som byggs ut används till för att distribuera satellitprogram och så kommer det att förbli till dess att reklamförbudet försvinner. Men svenska satsningar på svensk teater, film, musik etc. hindras att nå ut till hemmen, om det mellan programmen skulle förekomma det som förekommer i nästan alla jordens länder, nämligen korta reklaminslag. Starka krafter i har framgångsrikt förhindrat att reklam tillåts i radio och TV. Som stöd för denna inställning har ett otal argument åberopats, alltifrån att reklam är skadligt för konsumenten till att reklam skulle leda till ett utslätat programutbud. Vi delar inte denna negativa syn på reklamen. Reklam i radio och TV tvingar programskaparna att ta hänsyn till publikens önskemål. Reklam skapar ekonomiska förutsättningar för verklig konkurrens mellan olika programmakare. Detta gynnar publiken genom bättre programutbud. I en marknadsekonomi är reklam ett naturligt medel för säljare att presentera sina produkter. Reklam förekommer exempelvis i tidningar och på biografer. Det är uppenbart att det saknas skäl att förbjuda reklam i radio och TV. Om vi önskar att svenskarna skall titta på svenska TV-program också i icke obetydlig utsträckning kan detta bara ske genom att det inhemska utbudet ökar och höjs kvalitetsmässigt. Detta kan uppnås genom att etableringsreglerna ändras så att vi lokalt och regionalt kan få till stånd en etableringsfrihet som endast begränsas av tekniska skäl. Skall en sådan etableringsfrihet praktiskt kunna utnyttjas förutsätter detta att förbudet mot reklamfinansiering släpps. Skall vi få fram resurser till ett utökat centralt svenskt TV-utbud finns det bara en möjlighet, ett fristående, reklamfinansierat TV3. Där skulle det finnas plats och resurser för bl. a. det utbud som reklam-TV:s motståndare så ofta talar om att de vill ha. Det är uppenbart att exempelvis antalet kulturprogram skulle öka. De svenska kulturskaparnas tjänster skulle efterfrågas i ökad utsträckning. Möjligheter skulle öppnas för en breddad kulturdebatt. En sådan lösning skulle ge den konkurrens och frihet som företaget har behov av för att utvecklas på ett sätt som är nödvändigt för dess roll . skulle inte tillhöra förlorarna om ett fristående kom till stånd. Den erfarenhet, de resurser och den goodwill som finns hos vårt nationella TV-bolag skall inte underskattas. Dessa tillgångar tillåts emellertid inte att komma till sin rätt . Det bästa sättet att locka fram dessa dolda resurser är att får konkurrens. Tillkomsten av får inte längre förhalas. Regeringen bör vidta erforderliga åtgärder. Vi menar att ett fristående reklamfinansierat bör kunna påbörja sändningar i , och . Kanalens sändningar bör kunna tas emot i övriga före . Vitaliserade etermedia Mot. Ett oberoende skulle innebära en vitalisering av det svenska programutbudet. Men även andra etermedia skulle stärkas om moderata förslag genomförs. gäller ett antal inskränkningar i TV- och radioverksamheten i vårt land. Reklaminslag och s. k. sponsrade program får nu inte förekomma i satellitoch egensändningar. Det kommer att vara svårt att tillämpa denna förbudsregel då det är fråga om reklam i satellitsända program. Dessutom kommer genom reklamförbudet svenska företag i underläge gentemot utländska konkurrenter. Lokal TV-produktion kan bli ett värdefullt tillskott i det svenska kabelsända programutbudet. Sådan produktion är emellertid kostsam och lär bli blygsam om inte reklamintäkter kan tas i anspråk. Inte heller i närradio är reklam eller sponsring tillåten. Kunde de sändande föreningarna använda sig av reklam skapades helt andra förutsättningar för programproduktion. Vi menar även att de begränsningar som gäller för föreningar beträffande anskaffning av sändarutrustning och sändarnas räckvidd inte är motiverade. Ökad frihet i dessa hänseenden skulle ge förutsättningar för bättre och billigare program. Med den ökade mångfald i etern som vi förordar får ett mera specificerat uppdrag. Det är då rimligt att koncernen får klara sig inom den utgiftsram som följer av en oförändrad mottagaravgift. Moderata samlingspartiet kommer inte heller att godta en höjning vid någon senare tidpunkt . Med en dämpad inflationstakt bör kostnadsökningar kunna mötas med rationaliseringar. För personalens del kommer tillkomsten av nya etermediaföretag att medföra en ökning av antalet arbetstillfällen och större valmöjligheter mellan olika arbetsgivare. Med hänvisning till vad som anförts hemställs 1. att hos regeringen anhåller om skyndsamt förslag till lagändringar syftande till etableringsfrihet på mediaområdet, 2. att hos regeringen anhåller om skyndsamt förslag till sådana lagändringar att ett fristående, reklamfinansierat kan skapas och påbörja sändningar på det sätt och som anges i motionen, 3. att hos regeringen anhåller om skyndsamt förslag till lagändringar syftande till att reklam och sponsring som finansieringskälla blir tillåten inom mediaområdet i den omfattning som anges i motionen, 4. att avslår regeringens förslag till lag om ändring i lagen Mot. (1978:478) om avgift för innehav av televisionsmottagare. L. () i () ()