mot · G8022067 · 1985-01-24 00:00:00 — har det skett en mycket positiv, men föga uppmärksammad utveckling av solvärmeteknik. Utvecklingen kan bäst beskrivas genom redovisning av anläggningskostnader och driftsresultat från några anläggningar. Samtliga priser har räknats om till priser: realränta och avskrivning. Solvärmedelen är komplett, dvs. inkl. installation, rör, VVS, idrifttagning etc. 0,13-0,1 av solenergi kan beskrivas på motsvarande 0,12-0,15 Kostnaden per kWh har som synes sjunkit dramatiskt. Allt talar för att utvecklingen kommer att fortsätta i den riktningen om teknik och utvecklingsarbete får de nödvändiga resurserna. På grund av de överinvesteringar som skett i kärnkraftverk är marknadsutrymmet för solvärmeteknik mycket begränsat. Om solenergin haft att konkurrera med de långsiktiga marginalkostnaderna för ny elproduktion skulle den varit konkurrenskraftig . Så är nu inte fallet utan kommer solenergin att få konkurrera med elproduktionens rörliga kostnader och risken är stor att värdefullt utvecklingsarbete inte fortsätter och att omistliga kunskaper går förlorade. Vi kan konstatera att har ett entydigt försprång på området solfjärrvärmeteknik med och utan lagring (inkluderande system för grupp Kostnaden för installerade solfångarfält med driftstemperaturer omkring är klart lägst i hela världen, som verkningsgraden för system med högeffektiva plana solfångare är högst. Även systemtekniken är avancerad och tekniken för stora lager och värmepumpar är unik. Solvärmetekniken är i ungefär samma situation som värmepumpstekniken . Det var inte svårt att se teknikens möjligheter, men få var medvetna om den och ännu färre trodde på den. fick värmepumpstekniken sin chans på grund av att hetvattentunneln från Forsmark inte byggdes och att ett flertal stora koleldningsanläggningar som planerades heller aldrig kom till stånd. Detta gav stora värmepumpar ett marknadsutrymme, som svensk industri utnyttjat på ett förnämligt sätt och är alla överens om att det har satsats rätt. Det hindrade inte att värmepumpsalternativ i energipropositionen 1981 förhånades av både socialdemokrater och moderater. är det till stora delar genomfört av just de personer som 1981 ansåg det helt omöjligt och orealistiskt. är det mycket tveksamt om solenergin kommer att få motsvarande chans. Kärnkraftselen finns redan på plats och mycket starka krafter arbetar för att förhindra konkurrens från såväl solenergi som inhemska bränslen. Om inte skall förlora sin ledande roll avseende plana högeffektiva solfångare och systemteknik krävs fortsatta forsknings- och utvecklingsinsatser. Nivån bör vara densamma som . Bevarande och vidareuppbyggnad av dessa kunskaper för att nå ett kommersiellt genombrott på den svenska och internationella marknaden borde vara ett överordnat mål för forsknings- och utvecklingsarbetet. måste marknaden övergångsmässigt stödjas. Det är nödvändigt att produkt- och systemutveckling får följas upp i ett stort antal praktiska anläggningar. Den tidigare utvecklingen visar hur effektivt denna uppföljning och utvärdering har medverkat till goda resultat. Därför måste nuvarande bidragsnivå på bibehållas under i första hand en treårsperiod. Under den tiden bör det vara möjligt att bygga upp en begränsad kommersiellt lönsam marknad, som kan vara basen för den industri som skall möjliggöra en större satsning på solvärmeteknik. I Energi 85 görs bedömningen att solvärmetekniken skulle kunna ge ett energitillskott på inte mindre än i fjärrvärme och gruppcentraler. Till detta skall läggas enskilda fastigheter. Tillsammans kan det ersätta elströmmen från två större kärnkraftverk. Den som menar allvar med kärnkraftsavvecklingen och vill minska förbränningen av fossila bränslen kan knappast avstå från att utnyttja solvärmeteknikens möjligheter. Långsiktigt kan sannolikt inga forskningspengar, utvecklingskostnader och bidrag placeras bättre än i solvärmeteknik, men det innebär en betydande framtida konkurrens med storskaligt producerad el. Med hänvisning till vad som ovan redovisats hemställs 1. att beslutar att ansluta sig till de riktlinjer för utnyttjande och utveckling av solvärmeteknik som redovisas i motionen, 2. att hos regeringen begär förslag om åtgärder som syftar till att uppfylla de mål för utnyttjande av solenergi som redovisas i motionen. minab/gotab 1985 79816