mot · G802771 · 1985-01-18 00:00:00 — m. fl. Ökad forskning kring arbetsmarknadspolitiken Den forskning som bedrivs på arbetsmarknadspolitikens område bygger med få undantag på samma ideologiska grundprinciper och har samma politiska målsättningar som präglar hela den ekonomiska politiken. Man inriktar sig på en forskning om alternativa eller kompletterande insatser. Syftet är att minska eller förebygga strukturella obalanser, genom olika åtgärder som underlättar industrins rekrytering och individens omställning till nya arbetsuppgifter. Man understryker nödvändigheten av ökade kunskaper för att bedöma behovet och effekterna av olika åtgärder som påverkar utbudet av arbetskraft och underlättar anpassningen. Likaså understryks behovet av fortsatt forskning om de olika faktorer som påverkar arbetskraftsutbudets sammansättning och arbetskraftens rörlighet. Man satsar på en fördjupad forskning kring frågor om samordning mellan å ena sidan generella ekonomisk-politiska insatser, å den andra sidan arbetsmarknadspolitiska åtgärder inom industri-, regional-, social- och utbildningspolitik. Denna forskningsinriktning underlåter att ifrågasätta den nuvarande ekonomiska maktstrukturen och dess negativa effekter på samhällsutvecklingen och strävar till att stimulera och befästa densamma. Man bortser ifrån den industriella strukturomvandlingen och dess negativa utvecklingstendenser, som i vissa avseenden står i direkt motsättning till vitala samhällsintressen, och i väsentliga delar starkt begränsar det politiska handlingsutrymmet, som är en förutsättning för kampen mot arbetslösheten. som det är allmänt bekräftat att arbetslösheten numera är strukturellt betingad och nära nog opåverkad av konjunkturella svängningar, så ökar man forskningsinsatserna för att underlätta individens anpassning till nya strukturella krav med avseende på yrkesutbildning, arbetstider och rörlighet. Forskningen blir ett instrument som underlättar och påskyndar en utveckling inom industrin som bygger på och utgår ifrån företagsekonomiska lönsamhetskalkyler. Enligt vårt partis uppfattning bör de framtida forskningsinsatserna få en helt annan inriktning och omfattning, om de positivt skall kunna påverka uppfyllelsen av arbetsmarknadspolitikens målsättningar, nämligen ökad sysselsättning och minskad arbetslöshet. Den nuvarande forskningsinriktningen bygger på ett avancerat klassamarbete där arbetare, arbetsköpare och statsmakt förutsätts ha identiskt lika intresse. någon partsforskning för arbetslivets organisationer. Den fackliga forskningen lyser med sin frånvaro. Praktiskt taget har forskare, betalda av arbetsköparna, sysslat med problemet hur man tar ut mesta möjliga arbete ur lönarbetarna. Arbetsköpama har mycket medvetet tagit vetenskapen i sin tjänst vid utsugningen av arbetskraften. Det har inte bara gällt tekniska discipliner, utan också beteendevetare. Inom arbetarrörelsen och dess fackliga organisationer finns ingen forskningstradition. Detta har inneburit att fackföreningarna har kommit i underläge. Arbetsköpama lägger fram sina partsinlagor i form av mer eller mindre vetenskapliga rapporter. Det är självfallet också på det sättet att de problem som blir föremål för forskning är sådana som arbetsköpama anser vara väsentliga att få belysta. Som ett led i den fackliga kampen för arbete, drägliga arbetsvillkor, en bättre arbetsmiljö och ett människovärdigt liv, måste arbetsköparnas forskningsmonopol brytas. Mot den av kapitalet styrda forskningen måste ställas en forskning i arbetarklassens och folkets tjänst, där de arbetande och deras fackliga organisationer anger problemen och forskningsinriktningen. En sådan forskning kan exempelvis innebära en fördjupad kunskap om lönenivå och lönesystem och dessas inverkan på livsbetingelser och livslängd för arbetarna. Den kan innebära ökade kunskaper om klassamarbetets effekter på fackföreningsrörelsens möjligheter att hävda sina medlemmars intressen, möjligheten till förbättringar av arbetsmiljön i tider av stor arbetslöshet och ekonomisk stagnation, forskning om den nödvändiga framtida arbetstiden i relation till industriproduktionens och den offentliga verksamhetens utveckling, forskning och ökade kunskaper om klassamarbetsidologins långsiktiga effekter på arbetarklassens klassmedvetenhet. Vpk anser att statsmakterna villkorlöst skall finansiera en sådan forskning och vidta åtgärder som gör det möjligt att inrätta fackliga forsknings- och kontrollinstitut med forskare på olika områden. I samband med detta måste också i lag slås fast att arbetsköpama inte skall ha rätt att från arbetsplatserna utestänga fackliga förtroendemän, experter eller forskare anlitade av fackförening. Ökade forskningsinsatser behövs för att undersöka den tilltagande maktkoncentrationens och monpoliseringens effekter dels vad gäller sysselsättningssituationen i landet, dels vad gäller de strukturella förändringar som påtvingas den industri som är inriktad på den inhemska marknaden. Den ökade multinationaliseringen av den svenska industrin påverkar direkt olika politiska beslut som t. ex. olika sysselsättningsskapande åtgärder, regionalpolitiska satsningar och olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Företagens ökade möjligheter att flytta produktionen mellan olika länder påverkar och begränsar dessutom fackets verksamhet och framtida roll. Därför är det helt nödvändigt med ökad forskning som belyser multinationaliseringens effekter på den demokratiska beslutsprocessen, sysselsättningssituationen, den framtida industriella strukturen och fackets roll och framtida utvecklingsmöjligheter. Invandrarnas situation på den svenska arbetsmarknaden är speciellt oroväckande med tanke på de olika faktorer som präglar deras mycket svåra läge. Sådana faktorer är den ensidiga koncentrationen kring vissa yrken och branscher, den bristfälliga yrkesutbildningen, den mycket varierande och för vissa grupper mycket låga allmänna utbildnings- och kunskapsnivån, språksvårigheter, bostads- och social segregation, invandrarfientlighet och diskriminering på arbetsmarknaden. Kärnkraftsdebatten har aktualiserat vissa mycket intressanta och livsavgörande frågeställningar som berör den framtida samhälleliga utvecklingen. blev det för en bred allmänhet helt uppenbart att naturen sätter bestämda gränser för våra fysiska aktiviteter, både i form av begränsade råvaruresurser och energi, men också i form av en tilltagande och livshotande miljöförstöring. Några av kapitalismens och den ohämmade produktionens förutsättningar, nämligen den obegränsade tillgången på energi och råvaror, existerar inte. Vi har haft en enorm ekonomisk expansion under falska premisser. De nyvunna erfarenheterna tvingar fram insikter om det nödvändiga i en ökad planering av produktionen och en rationellare användning av de tillgängliga resurserna. Det gäller frågan om hur de tillgängliga och begränsade resurserna skall användas, vad som måste prioriteras i produktionen och varför, vad för slags behov produktionen måste tillfredsställa i första hand. Vilken sorts överväganden i behovsprövningen måste göras, som sammanfaller med arbetarrörelsens ideologiska grundvärderingar? Vilken syn på livskvalitet måste vägleda arbetarrörelsen i ansträngningarna för utformningen av den framtida gemensamma produktionen? Det dialektiska sambandet som finns mellan produktionens utformning och utveckling å ena sidan och de dominerande värderingarna eller samhällets ideologiska överbyggnad å den andra behöver klarläggas. Vpk anser att det är helt avgörande med fördjupade kunskaper och ökad forskning på dessa för arbetarrörelsen och det arbetande folket livsviktiga framtidsfrågor. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att uttalar sig för ökad forskning om lönenivå och lönesystem och deras inverkan på livsbetingelser och livslängd för arbetarna, 2. att uttalar sig för ökad forskning om klassamarbetets effekter på fackföreningsrörelsens möjligheter att hävda sina medlemmars intressen, 3. att uttalar sig för ökad forskning kring möj ligheterna till förbättringar av arbetsmiljön i tider av stor arbetslöshet och ekonomisk stagnation, 4. att uttalar sig för ökad forskning om den nödvändiga framtida arbetstiden i relation till industriproduktionens och den offentliga sektorns utveckling, 5. att uttalar sig för ökad forskning om klassamarbetsideologins långsiktiga effekter på arbetarklassens klassmedvetenhet, 6. att uttalar sig för ökad forskning om maktkoncentrationens och monopoliseringens effekter vad gäller sysselsättningssituationen, den industriella strukturen och den inhemska marknaden, 7. att uttalar sig för ökad forskning om multinationaliseringens hämmande effekter på den politiska beslutsprocessen i , effekter vad gäller sysselsättningen, effekter på fackets roll, verksamhet och framtida utveckling, 8. att uttalar sig för ökad forskning om invandrarnas situation på arbetsmarknaden i enlighet med vad som anförs i motionen, 9. att uttalar sig för ökad forskning för att kartlägga det dialektiska sambandet av ömsesidighet och påverkan som finns mellan produktionens utformning och utveckling å ena sidan och de dominerande värderingar eller samhällets ideologiska överbyggnad å den andra, i enlighet med vad som anförs i motionen. (vpk) C.-H.