mot · G8022591 · 1985-01-25 00:00:00 — och och sophantering m. fl. Tungmetaller, andra miljöfarliga ämnen, avfalls- och sophanteringen och sambandet mellan dem är ett av våra allvarligaste miljöproblem. Vi redovisar i denna motion förslag till bl. a. förbättrad återvinning som kan minska riskerna vid avfallsförvaring och sopförbränning. Vi koncentrerar våra förslag till några av de produkter som medför de största riskerna. Det finns i vårt land ett hundratal transformatorer och ca hundratusen kondensatorer som innehåller PCB och som är i bruk. PCB är en så allvarlig miljörisk att alla tänkbara åtgärder bör vidtas för att åstadkomma ett PCB-fritt . Det är gott och väl att arbetar med frågan och att verket kommer att redovisa en tidsplan för en möjlig avveckling. Att avveckla bruket av PCB är dock mycket kostsamt. En grov uppskattning ger vid handen att det bara för , som svarar för en stor del av kondensatorerna, skulle innebära en kostnad av flera att byta ut sin utrustning. En sådan kostsam avveckling kräver därför god planläggning. Parallellt med utredning bör göras en utredning av vilka administrativa och ekonomiska åtgärder som måste vidtas för att den av föreslagna tidsplanen skall kunna genomföras. Ett snabbt utbyte av PCB-haltig utrustning erfordrar att det finns tillgång till ersättningsutrustning och att de företag som behöver byta utrustning också har de ekonomiska möjligheterna därtill. Det kan eventuellt behövas att staten ställer upp med förmånliga lån o. d. Eventuellt kan här arbetsmarknadspolitiska intressen gå hand i hand med miljöpolitiska. yrkar därför att det tillsätts en särskild arbetsgrupp - eventuellt samordnad med utredning - med uppgift att utreda de administrativa och ekonomiska frågorna kring en avveckling av PCButrustning. Vi har i en särskild motion begärt att regeringen skall redovisa uppdrag om insamling av småbatterier som innehåller kvicksilver och kadmium. har denna dag i ett till lagrådet överlämnat förslag om kemiska produkter också behandlat frågan om kvicksilver- och kadmiumhaltiga batterier. Den fråga som motionerat om ser nu äntligen ut att få sin lösning. Regeringen bör dock kritiseras för en onödigt lång beredningstid. Dröjsmålet har inneburit att alltför mycket kvicksilver och kadmium har fått spridning i miljön, vilket inneburit risker för såväl människor som djur. Regeringen måste nu ta ett aktivt ansvar för att det föreslagna insamlingssystemet verkligen kommer till stånd och förvissa sig om att inga hinder uppstår som äventyrar de uppställda målen. Bättre omhändertagande av miljöfarliga produkter Riskerna i samband med förbränning av avfallsprodukter har i allt högre grad aktualiserats. Det finns nu anledning att gå vidare med att utreda särskilda hanteringslinjer för andra produkter som hotar miljön genom att de hanteras på ett från miljösynpunkt oacceptabelt sätt. Exempel på sådana produkter är spillolja och bilackumulatorer (bilbatterier). refererades i pressen att en mellansvensk kommun är föremål för polisutredning med syfte att utröna om kommunen brutit mot lagen, då den eldat med spillolja i sitt värmeverk. Spillolja består i princip av använda motorsmörjoljor och industrismörjoljor. Dessa oljor har blivit starkt förorenade av metaller och organiska föreningar. Industrispilloljan innehåller inte sällan klor. Spilloljan är därför olämplig som brännolja såvida förbränningsanläggningen inte är utrustad med för spilloljeeldning anpassad reningsutrustning. Rent tekniskt är det inga större problem att förbränna spillolja i en anläggning för eldningsolja. Mot bakgrund av att priset på eldningsolja är åtskilliga gånger högre än den ersättning som betalas för spilloljan hos insamlingsföretagen är det ekonomiskt mycket fördelaktigt för många att elda upp sin eller andras spillolja. För att förhindra spridning av metaller och organiska föreningar (även klorerade organiska föreningar) erfordras ett bättre system för omhändertagande än vad som f. n. är fallet. Ekonomiska styrmedel kan här vara verksamma att neutralisera prisdifferensen mellan eldningsolja och spillolja. En annan produkt där såväl miljöskäl som återvinningsskäl talar för ett annat omhändertagande än dagens är bilbatterier. Det finns inom landet ett företag som har kapacitet att återvinna blyet från samtliga bilbatterier som skrotas i . Tyvärr är det bara ca en tredjedel av alla batterier som blir föremål för återvinning. Det övervägande antalet hamnar på soptippen eller i komposten eller i förbränningsanläggningen. Även här skulle ett ekonomiskt styrmedel (pant eller destruktionsavgift som tas ut vid försäljningen) kunna vara verksamt när det gäller att återföra fler batterier till återvinning och därigenom minska behovet av importerat bly. S. k. freoner, eller klorfluorkolföreningar, misstänks kunna orsaka allvarliga förändringar i det skikt av ozon som finns i atmosfären. Såväl i som i några andra länder har restriktioner införts mot en del av användningen av freoner. I är användning av freoner som drivgas i sprayförpackningar förbjuden . Liknande åtgärder mot den industriella användningen av dessa ämnen har inte vidtagits. Situationen är likartad i åtskilliga andra länder: Vissa restriktioner förekommer, men i industrin finns fortfarande en omfattande freonanvändning. har i betänkande 1983/84:33 framhållit att ett omfattande internationellt arbete pågår bl. a. inom för att minska utsläppen av de beständiga klorfluorkolföreningar som anses utgöra ett hot mot ozonskiktet i stratosfären. Det finns anledning att mer på allvar börja hantera frågan om vår inhemska industriella användning i övrigt av freoner. Som i så många andra sammanhang kan våra möjligheter att nå resultat i det internationella samarbetet vara beroende av om vi själva är så framsynta att vi föregår med gott exempel när det gäller miljövården. Användning av freoner tycks framför allt förekomma i samband med tillverkning av skumplast samt i kylanläggningar. Plastindustrins förbrukning av freoner är omfattande. Enligt jordbruksutskottets betänkande 1981/82:28 undersöker hur man bäst skall lösa de problem som vållas av freonanvändningen i plastindustrin. Detta arbete är mycket angeläget. På grundval av de resultat man får fram när det gäller denna och annan industriell användning, bör frågan om utvidgning av restriktionerna mot freonanvändning prövas. Freoner används också i kylanläggningar. 1 större anläggningar kan finnas åtskilliga hundra kilo av dessa gaser. Utsläpp av freoner kan här äga rum bl. a. vid servicearbeten och då anläggningar skrotas. En teknik som medger återanvändning är angelägen. När det gäller skrotning av anläggningar kan liknande teknik möjligen vara av intresse. I sammanhanget bör också påpekas att frågan om utvidgning av bilskrotningslagstiftningen till att omfatta elektriska hushållsmaskiner bör aktualiseras. a. i betänkande 1984/85:6 hänvisat till att de frågeställningar som tas upp i tidigare motion om freoner är föremål för överväganden i olika instanser. Inga förslag till åtgärder har redovisats och vi finner att vad vi i motionen anför om utvidgning av bilskrotningslagstiftningen och i övrigt vidgade restriktioner vid användningen av freoner bör vinna bifall. Listan på ämnen som inte hanteras på ett från miljö- och resurssynpunkt riktigt sätt skulle kunna göras lång. Vi saknar en lag som innehåller ett generellt krav på återvinning. Flera andra länder har uppmärksammat behovet av en sådan lag. En sådan lag skulle kunna påskynda utvecklingen mot slutna system vid tillverkning, samverkan mellan olika tillverkningsindustrier samt sådan sammansättning av produkter att återvinning underlättas. Det regelsystem som finns i renhållningslagen är inte tillräckligt som styrmedel på återvinningsområdet. Ej heller har det uttalande som gjorde i anledning av proposition 1975:32 haft avsedd effekt. övervägde frågan om en bättre återvinning men lade dock inte fram något konkret förslag i den riktningen. Utredningen om återvinning av dryckesförpackningar tog också upp frågan, men hade inte mandat att diskutera annat än dryckesförpackningar. Frågan om återvinning har således varit uppe till diskussion åtskilliga gånger utan att något påtagligt hänt. En genomgripande utredning med uppgift att utreda frågan om en bättre lagstiftning på återvinningsområdet måste nu komma till stånd. Utredningen bör förutom legala aspekter studera frågan om ekonomiska styrmedel och andra faktorer av betydelse för en bättre återvinning. Möjligheterna till en god samordning på återvinningsområdet bör tas till vara, t. ex. genom att ombilda AB Svenska Returpack till ett bolag som skall kunna hantera alla de produkter som blir föremål för återvinning där ingen annan naturlig huvudman finns. Ett sådant bolag kan då svara för hanteringen (den administrativa) av de ovan nämnda produkterna spillolja och bilbatterier. Förslaget att i högre grad nyttja AB Svenska Returpack får dock inte innebära att detta företag får monopol inom återvinningsområdet. Andra företag måste få konkurrera på lika villkor. Detta företag måste förmås till att leva upp till den roll det borde ha enligt proposition 1975:32, nämligen att vara en paraplyorganisation för många återvinnings- och destruktionsaktiviteter. Det gäller sålunda en organisation där många företag kan vara verksamma. bör vara ett behandlingsföretag och koncentrera sina uppgifter till destruktion och lagring av miljöfarligt avfall. Företaget börjar emellertid nu att uppträda som insamlingsföretag och lämnar offerter i konkurrens med enskilda företag, som kan ha svårigheter att konkurrera på lika villkor. bör inte konkurrera med andra på insamlings- och transportsidan. Det räcker med att företaget i princip har monopol på behandlingssidan. har tidigare avslagit förslag från att de konkurrensbegränsningar, som ändringen av gällande förordning 1983 innebar, skulle upphävas. Dessa begränsningar strider mot EFTA-överenskommelsen om handelshinder och bör upphävas. föreslår också i sitt betänkande att dessa handelshinder skall undanröjas. Vi förutsätter att jordbruksministern fullföljer kemikommissionens förslag och har inget yrkande i detta avsnitt. Den av regeringen införda prövnings- och tillsynsavgiften har visat sig få mycket negativa konsekvenser. går alltför mycket tid åt att administrera avgiften. Tillsynsavgifterna enligt nuvarande utformning försvårar dessutom naturvårdsenheternas arbete. Från sida har i olika sammanhang begärts en ny konstruktion av avgiften. Ett nytt avgiftssystem kan exempelvis utgå som schablonavgift antingen i kronor eller i procent av företagets omsättning. Vi återupprepar sålunda kravet om ett nytt system för miljöavgiften. Även den avgift som tas ut enligt miljöskyddslagen har visat sig fungera otillfredsställande. Den nuvarande avgiften har visat sig kunna dömas ut endast i ett fåtal fall. Även denna avgift har visat sig kräva ett enormt utredningsarbete som tar viktig tid från annat miljöskyddsarbete. Vi föreslår därför att en utvärdering görs av nuvarande avgiftssystem. Med hänvisning till vad i motionen anförs hemställs l.att som sin mening ger regeringen till känna att en särskild arbetsgrupp bör tillsättas med uppgift att utreda de administrativa och ekonomiska frågorna kring en avveckling av PCB-utrustning, 2. att som sin mening ger regeringen till känna angelägenheten av att inga hinder får uppkomma som förhindrar eller fördröjer insamlingssystem för batterier som innehåller kvicksilver och kadmium, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om styrmedel för hantering av spillolja och bilbatterier, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om vidgning av bilskrotningsförordningen och utvidgning av restriktioner för hantering av freoner, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om bättre lagstiftning på återvinningsområdet, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om SAKABis arbetsuppgifter, 7. att hos regeringen begär nytt förslag beträffande miljöav 8. att hos regeringen begär en utvärdering av tillämpningen