mot · G802980 · 1985-01-23 00:00:00 — m. fl. Miljöförstöringen i tredje världen NI HUNGERKRIGETS GENERALER! Vi som står här utanför grindarna har kommit för att vi skäms, över att krigsförbrytaren räknar med som en frivillig allierad i det utsvältningskrig han planerar och för. nåddes vi av nyheten att , världens ledande giftföretag, tvingats betala skadestånd till de söner som sänts till med uppdrag att döda det landets skogar och folk. Det var och soldaten var som en frivillig legoknekt. Och även om träden anklagade honom när de dog, och de nyfödda med fosterskador var en himmelskriande syn, därborta i , så gick han bara på order! Så var dock hans fosterland! Så krävde dock att han fällde giftet! Så var dock detta krig ett försvar för de mänskliga rättigheterna! Så kunde icke han ta ansvar för stridsmedlens innehåll! Och han är absolut oskyldig... ända tills fenoxisyrorna gör med honom och hans barn samma sak som de gjorde med träd och folk i . Och fastän kriget mot tredje världen oftast sker med andra stridsmedel än dem som användes i så är det ett krig med svälten som vapen, en människoförintelse, där vi medborgare, arbetare och aningslösa konsumenter i världens tio rikaste länder utgör fotfolket, en omedveten legoarmé. Det är därför vi måste taga reda på stridsmedlens innehåll - hungervapnets mekanik - innan det drabbar oss själva, eller våra barnbarn, tusen mil från krigsskådeplatsen. Ur tal om Bilderberggruppen (citerat ur Kommentar, nr 6-7/84) Följderna av krigföring i är en ekologisk förödelse och mänsklig tragedi som fortgår utanför massmedias rampljus. vräkte den amerikanska militärapparaten ned miljontals liter fenoxisyror av typ Hormoslyr, vilka spreds över skogar. Pentagon döpte sin aktion till Operation Dödsriket. föds i barn med dubbla huvuden eller utan huvud, med ett öga i pannan eller tre ögon eller inget alls, med nio fingrar på varje hand, eller utan händer, armar eller ben. Sambandet mellan den ekologiska förstörelsen och krigföring är klarlagt. Ingen kan heller tillbakavisa anklagelserna mot sambandet mellan fruktansvärda missbildningar och det preparat använde - Agent - ett dioxinförorenat växtgift. Agent tillverkades av multijätten som gjorde rekordvinster under den massiva insatsen i där regnskogarna avlövades, skördarna förgiftades och människorna skadades, kanske för många generationer framåt. 1 1984/85. pågår en process i , liksom tidigare i , där Vietnamveteraner och deras barn själva är offer, så som beskriver i sitt tal om Bilderberggruppen. Processen förs mellan offren och den andra stora multijätten i , , som också tillverkar fenoxisyror. Svenska forskare har uppträtt i rättegångsförhören på olika sidor. Det står helt klart att de stora kemikoncernerna räds mest för att vietnameserna skall klara ut den springande punkten med att fastställa exponeringsgrad hos de vietnameser - kvinnor och män - som drabbats själva och vars barn uppvisar fruktansvärda skador. För att detta problem skall kunna lösas behövs uppenbarligen forskarhjälp utifrån så att frågan om geografiska, statistiska m. fl. samband kan redas ut trots det kaos som varit och fortfarande delvis existerar. I finns i en sjukhuskällare ett stort antal dödfödda, missbildade förvarade på burk som en av de mest förödande anklagelserna mot och kemibolagen. Men varken det mäktiga eller bolagen känner något inför denna tragedi. Det enda intresse som tycks existera är huruvida ett vetenskapligt fastställt samband skall kunna utgöra det bevis som Vietnamveteranerna i m. fl. länder behöver för att erövra skadeståndsersättningar från bolagen. Ett sådant vetenskapligt samband kommer aldrig att kunna fastställas om inte och andra länder bidrar med forskarinsatser på olika områden. De transnationella bolagens miljöförstöring Miljökatastrofen i Bhopal i visar på ett ohyggligt sätt följderna av de transnationella kemi- och läkemedelsföretagens ansvarslösa verksamhet i tredje världen. Minst 2 500 människor dog och ett par hundra tusen behandlades på sjukhus till följd av de giftiga utsläppen. Fabriken låg i ett tätbefolkat slumområde där innevånarna inte kände till riskerna med tillverkningen vid US A-ägda . På grund av att katastrofen i Bhopal drabbade så många människor väckte den stor uppmärksamhet i hela världen. Men det är inte ovanligt att människor dör eller skadas av bekämpningsmedel i tredje världen. En grov uppskattning anger två hundra tusen döda i akut förgiftning . Det senaste folkmordet har multijätten stått för i , där 400 lantarbetare har dött av ett insektsmedel som också förgiftat vattentäkter i det berörda området. Bekämpningsmedlet, vilket levererats från , är förbjudet där liksom i m. fl. I orsakar bekämpningsmedlen dubbelt så många dödsoffer som de traditionella u-landssjukdomarna. En stor del av dessa dödsfall skulle kunna förhindras om kemikoncernerna slutade sälja organiska fosforföreningar. Genom att de använder vilseförande namn på preparaten är det svårt både för dem som arbetar med medlen och för läkarna att känna till giftverkan. Inget av de större exportländerna, främst , och , har någon lagstiftning genom vilken exporten kan kontrolleras eller, i samråd med importlandet, förhindras. Samma gäller för exporten av läkemedel. Läkemedelsföretagen gör allt för att öka u-landsmarknaden. De vet att det kan vara svårt att påverka regeringar och går därför ofta direkt på de enskilda läkarna som binds upp med mutor av olika slag. I finns det t. ex. en läkemedelsrepresentant för var fjärde läkare, medan det i finns en per 30. Det mest cyniska i denna hantering är emellertid att länderna i tredje världen blivit soptippar för farliga och verkningslösa läkemedel som förbjudits eller receptbelagts i i-länderna. Den ansvarslösa försäljningen av oxikinolinpreparat, typ Entero-Vioform, är ökänd (efter omfattande bojkottaktioner och en stark världsopinion - och inte minst tack var den svenske läkaren kamp mot bolaget - har dock en av tillverkarna, , nu meddelat att man avser att upphöra med tillverkning och försäljning av Entero-Vioform). Läkemedelskoncernerna har många offensiva metoder för att behålla sitt järngrepp över tredje världen. Ofta får de stöd av regeringarna i sina hemländer. Ett exempel på denna omvända biståndspolitik var när tvingade till att ge avkall på sina försök att införa en progressiv läkemedelspolitik . hot var att livsmedelshjälpen skulle dras in om förverkligade sina planer. Många liknande exempel finns från tredje världen. När anabola steroider på grund av kända negativa och farliga effekter inte blev den försäljningsframgång som de multinationella kemi- och läkemedelsbolagen hoppats på i industriländerna slog man till mot länderna i tredje världen. Så började bolagens lansering av anabola steroider med hallonsmak avsedda för undernärda spädbarn. Företag som står för denna ytterst cyniska verksamhet och som ger sig ut för att råda bot på hungern är bl. a. och . Genom förförisk reklam får man fattiga föräldrar att tro att deras barn skall bli lika välgödda och glada som barnen på annonsernas barnbilder. är ett av de länder som utsatts för propagandaoffensiven. I verkligheten tvingas barnen där att livnära sig på att t. ex. leta användbart avskräde på sophögarna. Landet är enligt det tredje fattigaste landet i världen och har med den lägsta inkomsten per capita den högsta barnadödligheten i något av tredje världens länder. Multijättarnas profitering på världens hungrande miljoner fattiga människor möter dess bättre ett visst motstånd även från de drabbade länderna. I olika länder försöker man att som i satsa på en egen progressiv hälsopolitik. Oddsen är emellertid som i kamp mot . (FN:s miljöprogram) har uppskattat att det enbart för att hejda ytterligare ökenutbredning skulle behövas mångmiljardbelopp . Svenska röda korset har i rapporten kan undvikas, 1984, tagit upp miljöförstöringen i tredje världen. Rapporten tar upp termen naturkatastrof och menar att den är vilseledande i sammanhanget. Krafter i naturen, som jordbävningar, tropiska cykloner och extrema klimatförändringar, spelar en viktig roll som utlösande faktor i olika katastrofsituationer, men dessa risker i naturen är inte de viktigaste orsakerna till flertalet katastrofer. Rapporten menar att de viktigaste faktorerna i katastrofprocesserna är - mänsklig sårbarhet som beror på fattigdom och ojämlikhet - miljöförstöring som orsakats av misshushållning med marken - snabb befolkningstillväxt, särskilt bland de fattiga. Skogsförstöring, jorderosion och ökenbildning är tre viktiga beståndsdelar i tredje världens katastrofer. Den naturliga resursbasen försvagas så att dess förmåga att bära befolkningen kraftigt minskas. Den allt snabbare ökenbildningen är ett av exemplen. Drastiskt kan detta formuleras som i ovan nämnda rapport - Detta är sista stadiet, då människans omgivning blir nästan helt improduktiv. Ett ekologiskt förfall är kännetecknet. Världens framtida livsmedelsförsörjning undergrävs av en mångfald miljöproblem, vilkas verkningar är mest kännbara i tredje världen. Uländerna försörjer nu omkring tre fjärdedelar av världens 5 miljarder människor. steg livsmedelsproduktionen i tredje världen med , dvs. mer än en fjärdedel mindre än det 4-procentsmål som sattes upp av den internationella utvecklingsstrategin för decenniet. ökade antalet undernärda snabbt. insåg allt fler av de multinationella bolagen att det fanns stora pengar att hämta för den som kontrollerade jordbrukets två viktigaste insatsvaror - utsäde och bekämpningsmedel. Kemi- och läkemedelsföretagens makt över tredje världen gäller framför allt dessa områden. är många av de multinationella bolagen etablerade inom dessa båda branscher och kan, för att citera tidskriften från SIDA (nr 5 1984), ta igen på gungorna vad de eventuellt förlorar på karusellen. - De bönder som inte vill använda bekämpningsmedel tvingas i stället att köpa mer utsäde för att få oförändrade skördar. Och de som använder ett bekämpningsmedel kanske får behov av medicin mot dess verkningar, framställd av samma bolag. 24 bolag kontrollerar av världens försörjning med bekämpningsme Många medel som dessa bolag säljer i tredje världen är antingen helt förbjudna eller strängt kontrollerade i ursprungsländerna. Ännu fler har antingen aldrig registrerats för användning i ursprungslandet eller har dragits in av tillverkarna själva. Vi anser att det inte är något fel med att hjälpa den hungriga världen att få mat, säger en företrädare för ett stort amerikanskt kemibolag. Påståendet bygger dock, på samma sätt som det mesta av dessa multijättars propaganda, på en förfalskning av verkligheten. Över hälften, och i vissa länder uppåt , av bekämpningsmedlen som förbrukas i tredje världen används på grödor som avsetts för export till konsumenter i , och (enligt Weir & i . Även om de fattiga och hungriga människorna arbetar på åkrarna och utsätts för bekämpningsmedelsförgiftning, så får de inte äta av grödorna som skyddas av dessa gifter. En bild av hur transnationella livsmedelsbolag arbetar kommer från där de med effektiv marknadsföring ändrar det fattiga folkets matvanor. Konsumtionen av snacks ökar medan priserna på baslivsmedel skjuter i höjden. har betraktats som typexempel på en bananrepublik. Standard Fruit kontrollerade i över både den ekonomiska och den politiska utvecklingen i landet, och ägde länge över hälften av de odlingsbara arealerna. Successivt började emellertid bolaget och en konkurrent, dotterbolag till den andra transnationella bananjätten i , att tillämpa en ny strategi. Man sålde eller arrenderade ut marken till sina tidigare anställda och till medelstora honduranska bolag. Detta skedde sedan bananarbetarnas fackföreningar vuxit i styrka och naturkatastrofer allt oftare härjat plantagerna. De två stora bolagen säljer nu utsäde till de mindre, lokala odlarna och bestämmer genom monopolet på uppköpen priset på skördarna. FAO har understrukit att behöver fördubbla sin livsmedelsproduktion för att kunna bli självförsörjande: detta borde inte vara omöjligt att uppnå. Över hälften av jordens outnyttjade jordbruksmark finns i . Enligt en optimistisk kalkyl skulle t. o. m. kunna producera 100 gånger mer mat än f. n. om lämplig teknik och rätt sorts grödor användes. Röda korsets rapport betonar i anslutning till dessa uppgifter att hungersnöd förefaller vara något helt onödigt i , även om där finns stora områden med fattig jord och liten nederbörd. Ett av de allvarligaste problemen med nuvarande orättvisa fördelning av jordens resurser och fattigdomen i tredje världen är konsekvenserna för barnen. har uppskattat att omkring 40 000 barn dör i onödan på grund av undernäring, diarré och okomplicerade sjukdomar. Lika många blir för alltid handikappade av liknande skäl. Detta har kallats en tyst katastrof, eftersom det är en fortgående process utan några dramatis ka och plötsliga inslag. Detta är exempel på de grymmaste katastroferna - de som ständigt skördar offer, utan att bli särskilt uppmärksammade. Sett ur globalt perspektiv förvandlas 6 miljoner ha mark till steril öken. Detta motsvarar en landyta som är dubbelt så stor som . För att talen skall bli fattbara kan man förminska den globala förstöringen till vad som händer under en enda minut: som blivit helt improduktiv (ökenbildn.) där produktiviteten minskas till under vad som är ekonomiskt 40 Förstöring av tropiska regnskogar 21 Förbränning av jordbildande material (gödsel och skörderester) vetenskapsakademi anger att mer än 20 miljoner ha enbart av de tropiska regnskogarna försvinner . Den amerikanska uppskattningen täcker även skogsavverkning som leder till att marken inte används eller blir oanvändbar. Ersättningen med ny skog - genom plantering och naturlig återväxt - går mycket långsamt. För varje ha som avverkats återplanteras på sin höjd en tiondels ha skog. Röda korsets rapport anger avverkningen för jordbruksändamål, vilka följer av den växande befolkningens behov av nya jordbruksmarker, som den viktigaste orsaken till skogsförstöring. Förutom sådan röjning är emellertid avverkning för kommersiell exploatering av virket en huvudorsak. Denna är allvarligast och äger rum snabbast i de tropiska regnskogarna. har åskådliggjort det enorma behovet av trädplantering för att ersätta nuvarande avverkningstakt. Om alla världens barn, omkring 2 miljarder, skulle följa en uppmaning (från skriften för varje barn) skulle de antagligen behöva plantera ett träd var per dag för att ersätta alla träd som tas bort av de vuxna och genom bolagens rovdrift på regnskogen. De täta, tropiska regnskogarna är i högre grad än andra skogstyper viktiga för att de tar upp koldioxid. Förstöring av dessa skogar skulle kunna förstora effekten av atmosfärens koldioxid på jordens klimat. Jorderosion, jordskred, igenslamning av floder och dammar, skördebakslag, torka, ökenbildning, hungersnöd, utrotning av växt- och djurarter och folkmord är erfarenheter av katastrofer som hör samman med skogsförstöring. De tropiska regnskogarna härbärgerar nästan hälften av världens vilda växt- och djurarter och utgör därmed en ovärderlig genbank, som behövs för att utveckla nya arter av grödor och husdjur. Att förstöra tropiska regnskogar kan alltså få mer långtgående effekter än de som nämnts ovan. arrangerade om handel och utveckling, , en sammankomst i med deltagare från mer än 50 länder om tropiska skogar ur exploateringssynvinkel. En internationell överenskommelse om tropiskt timmer träffades därefter . En granskning av målsättningarna i överenskommelsen visar dock att störst tyngd läggs vid att öka exploateringen av skogarna. Frågan om de stamfolk som lever i de berörda skogarna nämns över huvud taget inte i UNCTADöverenskommelsen. Inverkan på skogens urinnevånare Stamfolk i skogarna har unika och ovärderliga kunskaper om arter som vetenskapsmännen ännu inte har upptäckt. Många stamfolk har en känslighet och förståelse för ömsesidiga ekologiska beroenden och periodiska förändringar, och vet hur de skall bruka utan att förbruka. - Ironiskt nog försvinner denna ekologiska insikt i takt med skogarna. Stamfolk i skogarna har skjutits, bombats, förgiftats, avsiktligt smittats med sjukdomar, ansatts av missionärer och förvisats till att bli sluminnevånare eller dåligt betald arbetskraft för inkräktare som tvingar dem att bidra till skogsförstöringen. Detta har skett i namn av framsteg, utveckling, ekonomisk tillväxt och exportintäkter och ofta med regeringarnas välsignelse. Enbart i har indianbefolkningen minskat från 6-9 miljoner till knappt 200 000 (Caufield, 1982). I marginella områden och de mest sårbara delarna av samhället i tredje världens fattigaste länder hotas miljoner människor av socialt och ekologiskt sammanbrott. Dessa områden växer - och så gör även de drabbade folkgrupperna. Dessa människor kan inte vänta på framsteg som blir möjliga genom tillväxt i ländernas ekonomi: - Om de lämnades åt sitt öde skulle många bli alltmer sårbara, tills de drabbades av svält och slutligen riskerade att dö. - Om inte åtgärder vidtas , kan påfrestningarna på marginella områden leda till att dessa utvecklas till öken innan någon nämnvärd ekonomisk utveckling hinner äga rum. Följaktligen skulle den ekologiska basen för människornas framtida existens undergrävas. - Med en utarmad miljö skulle allt fler människor behöva förflyttas till säkrare och bördigare områden. Emellertid är de flesta människor inte beredda att lämna sin traditionella boplats, och nya områden finns kanske inte tillgängliga i tillräcklig omfattning. - Ett ökande antal utblottade människor - hundratals miljoner - kan komma att bli mer eller mindre beroende av katastrofhjälp och räddningsinsatser. Detta skulle bli ohanterligt både av principiella och praktiska skäl. Rapporten kan förhindras menar att ovanstående bedömningar inte kan avfärdas som någon overklig profetia. Det handlar om katastrofproblem som tredje världen står inför , i en omfattning som är så enorm att katastrofhjälp bara kan få marginell betydelse. Med hänvisning till vad vi i motionen anfört föreslås 1. att hos regeringen hemställer om att svenska forskningsresurser ställs till förfogande för att bistå så att missbildningsskadorna blir fullständigt utredda, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att särskilda resurser på sjukvårds- och handikappområdet ställs till förfogande för hjälp åt de levande missbildade barnen och deras familjer, 3. att hos regeringen hemställer om ett initiativ för att genom tillsätta en internationell kommission med uppgift att granska de transnationella kemi- och läkemedelsföretagens verksamhet i tredje världen samt att verka för en samordnad lagstiftning som kan skydda människor och miljö i tredje världen, 4. att uttalar sig för att myndigheter och sjukvårdsförvaltningar bör verka för att bojkottaktioner, initierade av läkare, veterinärer, konsumentgrupper m.fl., riktade mot de transnationella bolagens cyniska hantering, understöds, 5. att hos regeringen hemställer om att ett samarbete med inleds i avsikt att bistå tredje världen med en skyddsorganisation för ländernas industri- och lantarbetare. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)