mot · G802505 · 1985-01-16 00:00:00 — m. fl. Mer än en tredjedel av alla pensionärer, ca 844 000, saknar eller har så låg ATP att de får pensionstillskott. Av dessa är 669 000 kvinnor och 175 000 män. Andelen kvinnor med intjänad pensionspoäng har ökat från år . hade antalet kvinnor med intjänad pensionspoäng sjunkit till . hade av kvinnorna uppnått 6,50 pensionspoäng mot av männen. Genomsnittspoängen sjunker numera för både män och kvinnor. Med ett basbelopp på . blir taket för full ATP . Den årliga pensionsgrundande inkomsten beräknas på inkomster som ligger mellan 1 och 7,5 basbelopp, dvs. För höginkomsttagare med inkomster . har det ingen betydelse att de första intjänade frånräknas. För dem som har en årsinkomst på ca . och mindre, inkomstlägen där majoriteten av de arbetande kvinnorna återfinns, har detta beräkningssätt avgörande betydelse. De förlorar den första intjänade pensionspoängen och erhåller därmed bara drygt 2 poäng vid en inkomst på . Genomsnittlig pensionspoäng för kvinnor var 2,39. Männens genomsnittliga poäng var 3,71. Visserligen kan man hävda att skillnaderna i pensionspoäng mellan män och kvinnor är betingade av skillnader på arbetsmarknaden och olika villkor som kvinnor och män lever under. Men tvingas vi konstatera att med den förda ekonomiska politiken kan inga positiva förändringar för kvinnor på arbetsmarknaden förväntas . Om man endast studerar förvärvsstatistiken, som visar att åtta av tio kvinnor i åldern har förvärvsarbete, kan man kanske förledas till uppfattningen att kvinnornas ställning på arbetsmarknaden snart uppnår målet om jämlikhet. Men kvinnorna finns, nu som tidigare, i särskilda nischer på arbetsmarknaden. De tjänar mindre än männen och arbetar i stor utsträckning endast deltid. Detta medför att när de kvinnor som är får pension, finns fortfarande kraftiga skillnader mellan kvinnornas och männens pensioner. Det räcker därför inte med att långsiktigt förändra förhållandena på arbetsmarknaden för att uppnå rättvisa mellan kvinnor och män. För att kvinnorna inte skall missgynnas också som pensionärer måste beräkningen av ATP-poängen förändras så, att de med låga löner får tillgodoräkna sig även det först intjänade basbeloppet. Den av regeringen utsedda pensionsutredningen skall enligt direktiven se över formerna för värdesäkringen av pensionerna. Den nuvarande värdesäkringen som bygger på konsumentprisindex och prisökningar från till året därpå höjer basbeloppet med samma procent som prisökningarna. Omräknat i kronor får en ogift ålderspensionär med låg eller ingen ATP en ökning med . För en ogift ålderspensionär med högsta ATP blir höjningen . Den pensionär som har låg eller ingen ATP måste betala sina ökade levnadsomkostnader med kronor, det går inte att betala t. ex. maten i procent. Pensionären med låga inkomster har haft lika stora utgiftskostnader som pensionären med höga inkomster haft, men den förstnämnde får betydligt lägre höjning av pensionen. Detta motiverar en rättvisare beräkning av pensionernas värdesäkring. Vid en förändring bör också en återgång ske till den tidigare gällande 3-procentsregeln, dvs. att en uppräkning av basbeloppet sker när konsumentprisindex stigit . Det nuvarande värdesäkringssystemet ger enbart kompensation i efterskott för inträffade prisökningar. Vid 1980 och riksdagar genomfördes förändringar av basbeloppet som urholkade värdesäkringen. 1983 gjordes avräkning av devalveringen vid beräkningen av pensionerna vilket ytterligare sänkte pensionärernas standard. Tilläggsdirektiv till pensionsutredningen bör ges att utarbeta förslag till plan för standardökningar för pensionärerna och särskilda höjningar för dem som saknar eller har låg ATP. Med hänvisning till det anförda föreslås att i enlighet med motionens förslag hemställer hos regeringen om 1. tilläggsdirektiv till pensionsutredningen vad gäller utjämning inom ATP-systemet, 2. en plan för standardhöjning för pensionärerna, 3. rättvisare beräkning av värdesäkringen och återinförande av 3-procentsregeln. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)