mot · G8021424 · 1985-01-23 00:00:00 — Motion 1984/85:1424 m. fl. Statlig påverkan på prissättningen inom detaljhandeln En sänkt inflationstakt är en viktig hörnsten i regeringens ekonomiska politik. Det är av stor betydelse för såväl minskningen av budgetunderskottet som svensk industris konkurrenskraft utom och inom landet att prisutvecklingen dämpas. Lönekostnaderna är en viktig faktor i inflationsutvecklingen både som en del av prissättningsunderlaget och också som indikator på inflationsförväntningarna. Därför är det bra när regeringen överlägger med arbetsmarknadens parter om utrymme för löneökningar och lönekostnadsutvecklingen. 1 prissättningen på hushållens ständiga utgifter främst livsmedels-, transport-, beklädnads- och hyresutgifter finns dock en del inslag där prissättningen inte är avhängig främst lönekostnader. Inom detaljhandeln och bostadssektorn härrör en del kostnader från leveranser från egenföretagare, från förpacknings- och transportkostnader, kostnader för svinn och kassation, reklam och marknadsföring, samt naturligtvis handelsföretagens egen administration. Det är inflationsfaktorer, som främst kan påverkas genom insyn i prissättningen och överläggningar med företagen. Också parti- och detaljhandelns fördelning av sina marginaler mellan olika varor är viktig, då det kan leda till orättvisa kostnadspåslag inom vissa varugrupper. I ett betänkande (1984/85:6) har näringsutskottet ingående beskrivit den långa kampen för att ändra prissättningen i detaljhandeln från procentpåslag på hela varugrupper till mera direkt kostnadsrelaterade öres- och kronpåslag. 1 propositioner 1975/76, 1977/78 och 1982/83 har denna fråga tagits upp, och har man förväntat att SPK skulle kunna lösa frågan. Enligt propositionen /78 borde man ändra den faktiska prissättningen inom detaljhandeln till nya påläggsmetoder, som speglade kostnaderna för olika varugrupper. 1983 sades i en proposition att man var beredd att vidta åtgärder om dittillsvarande initiativ inte inom rimlig tid ledde till en i här aktuellt avseende godtagbar prissättning på tekovaror i detaljhandelsledet. har hotet om en lagstiftningsåtgärd angivits, men man har avvaktat förhandlingar och överläggningar mellan SPK och detaljhandeln. Reservationer och motioner om aktiva åtgärder för en mera rättvis prissättning på olika varor har av näringsutskottet och avslagits nio gånger trots att det aktualiserade problemet ännu icke funnit sin lösning. F. n. pågår inte ens några förhandlingar i frågan. Enligt uppgift från SPK är t. ex. prispåläggningsmarginalen i detaljhandeln på textilier, på grönsaker, på kött- och charkuterivaror alla områden där leverantörspriserna kan vara mycket varierande, och det blir därför ofta kostnadspåslag som varierar mycket från den verkliga hanteringskostnaden på enskilda varor även om kostnaden för företaget stämmer för hela varugruppen. Trots att man på textilier söker hålla högre pålägg för importerade varor så kvarstår det faktum, att ett par svensktillverkade kvalitetsbyxor med ett leverantörspris på t. ex. . får ett påslag i handeln på . medan ett par importerade byxor av låg kvalitet till ett importpris om . endast får ett påslag på , trots att handelns hanteringskostnader torde vara så gott som lika. Då man bör väga pris mot kvalitet är det inte säkert att konsumenterna är betjänta av billiga importerade byxor utan hellre hade köpt en svensk kvalitetsbyxa om ett något lägre pris än . hade kunnat erbjudas. Det står klart att statens pris- och kartellnämnd med de riktlinjer som gäller från endast kan samla in uppgifter och följa priserna, analysera prisutvecklingen och informera om prishöjningarna. har inflationen stigit utöver regeringens önskan och målsättning. Detta gäller särskilt för livsmedel samt andra levnadsomkostnader, som har stor betydelse för hushåll med låga inkomster. Enligt årets finansplan är ett villkor för en fortsatt gynnsam utveckling för den svenska ekonomin att inflationstakten nedbringas ytterligare. Regeringen vill med fasthet och konsekvens fullfölja sin politik för att stärka ekonomin och har förklarat sig beredd vidta åtgärder för att åstadkomma reala inkomstökningar 1985. Vi anser att SPK i den nuvarande ansträngda inflationssituationen spelar en alltför passiv roll, när man genom sina direktiv hindras att påverka prisutvecklingen i en för konsumenterna gynnsam riktning genom överläggningar med företagen. I nämndens nuvarande instruktion ingår endast att undersöka, analysera och informera om prisutvecklingen. Denna verksamhet har visat att prisutvecklingen i stort har varit för snabb för att svara mot regeringens övriga ekonomiska politik. måste SPK också vara passiv vad gäller frågan om krontalspålägg i detaljhandeln trots att en lösning av detta problem förväntats. En försöksverksamhet med prissättning som är mera kostnadsrelaterad till hanteringskostnaderna i handeln borde kunna inledas. Det finns således flera aktuella skäl för att tilldela statens pris- och kartellnämnd en mera aktiv påverkande roll i prisövervakningen utan att för den skull det behöver utvecklas för företagen eller myndigheten betungande administrativa rutiner. Med stöd av vad ovan anförts hemställer vi att hos regeringen föreslår att statens pris- och kartellnämnd ges möjlighet att genom överläggningar med företagen påverka prisutvecklingen i sin helhet samt prissättningen inom detaljhandelsledet. () () HANS () ()