mot · G802533 · 1985-01-15 00:00:00 — och av åkermarken i län Beslutar statsmakterna att skall läggas ned i kommer län att tillhöra de områden som drabbas hårdast. För länets befolkning skulle en sådan dramatisk nedläggning av få mycket allvarliga konsekvenser. Länets olika delar skulle bli lika illa utsatta som om ett Uddevallavarv lades ned i varje kommun. Flera tusentals jobb skulle gå förlorade ute på gårdarna och inom serviceföretag som har anknytning till jordbruket. Även en stor andel av de anställda i länets livsmedelsindustri skulle bli utan jobb. Det är ingen överdrift att hävda att län skulle drabbas av ett av sina svåraste bakslag i modern tid. Därför måste regeringen inse allvaret i en politik som slår ut en stor del av jordbruket i län. I stället för nedläggning måste statsmakterna inrikta sina ansträngningar på att utveckla lantbruket och ta vara på dess möjligheter till nya produktionsområden. De analyser som utförts av lantbrukets utredningsinstitut visar tydligt att län kan förlora . I första hand skulle de mindre gårdarna slås ut. Det skulle kunna innebära att ungefär 2 000 gårdar läggs ned i länet. I stor utsträckning går en sådan utslagning ut över ett stort antal deltidsarbeten i glesbygder som redan har en mycket svag arbetsmarknad. Det blir inte enbart jordbrukets folk som kommer att få känna av de förlorade jobben. Även andra som exempelvis lastbilschaufförer som utför transporter åt lantbruket, livsmedelsarbetare inom mejerier och slakterier, får känna av svårigheterna av ett kraftigt bantat lantbruk. Man måste också ta hänsyn till att län har en mycket hög andel av sin befolkning som försörjer sig med arbete inom lantbruksnäringarna och dess industrier och serviceföretag. Ungefär en femtedel av alla sysselsatta i län - eller 23 000 - har jobb inom dessa näringar. På har av befolkningen sin utkomst från jordbruket med binäringar. Med hänsyn till lantbruksnäringarnas mycket stora betydelse för sysselsättningen är länet ytterst sårbart för en bantning av svenskt jordbruk. Staten har gjort enorma ekonomiska insatser för att rädda arbetstillfällen inom olika branscher. I varvsindustrin har staten satsat 1 1984/85. i skattemedel per arbetstillfälle . har motsvarande insatser i stålbranschen gått . I stor utsträckning har dessa ekonomiska uppoffringar skett i områden med en arbetsmarknad som kunnat erbjuda arbeten inom en rad andra områden. I läns glesbygder finns i regel inte några jobb i branscher vid sidan om lantbruksnäringarna. Vad som krävs för att rädda jobben i dessa bygder är endast växelpengar i jämförelse med de insatser som gjorts t. ex. för varvsjobben i . Slå vakt om det öppna landskapet län och speciellt har ett mycket gott anseende som ett av de mest eftertraktade turistområdena i landet. Tack vare turismen tillförs länet ett stort antal arbetstillfällen. Om län skulle gå miste om av sin förlorar länet en stor del av det öppna och ljusa odlingslandskapet. Hela regionen kan lida stor skada av en igenbuskningspolitik som dramatiskt förändrar hela landskapsbilden. En sådan utveckling försämrar länets attraktionskraft som turistlandskap. Det är inte realistiskt att tro att lantbrukets landskapsvårdande roll kan ersättas av olika röjningsinsatser från AMS. Därför behövs jordbruket också för att ge underlag för ökad turism i län. Det svenska jordbruket är känt som ett av världens mest effektiva. Antalet verksamma inom jordbruket har minskat från 630 000 till ungefär 200 000. Trots denna kraftiga minskning producerar våra jordbrukare väsentligt mer än vad man gjorde för ett tjugotal år sedan. Därför vore det fel att lägga ned jordbruk som utvecklar en effektivitet som är större än inom många andra områden. Samhället måste ta sitt ansvar Det borde vara självklart att samhället tar ett stort ansvar för att livsmedelsförsörjningen kan tryggas även i kristider. Detta ansvar utgör en självklar del av svensk försvars- och säkerhetspolitik. Kan vi inte försörja oss i en avspärrad situation så är alla miljarder som satsas på det militära försvaret mer eller mindre bortkastade. De försäkringspremier vi betalar för att bevara freden måste också omfatta en tryggad livsmedelsförsörjning. Det borde också vara naturligt att vi som ett av världens rikaste folk tar ett stort ansvar för svältande medmänniskor ute i världen. Svensk jordbruksproduktion bör självklart spela en viktig roll för att lindra svälten för de olyckliga medmänniskor som inte kan äta sig mätta. Det finns alltså enligt vår mening en rad tunga skäl för att slå vakt om den odlade jorden. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts angående jordbrukets stora betydelse för sysselsättning, lokal service och turism i län. () ()