mot · G8023094 · 1985-04-12 00:00:00 — m. fl. Livsmedelspolitiken (prop. 1984/85:166) I jordbrukspolitiken ingår ett av regionalpolitiska skäl betingat statligt stöd till jordbruket i norra . Även i livsmedelskommitténs betänkande rådde enighet om det angelägna i att behålla jordbruket i norra i ungefär nuvarande omfattning. När betänkandet remissbehandlades underströk många instanser hur nödvändigt ett stöd till Norrlandsjordbruket var. a. anförs det viktiga i att åtgärder vidtas för att nuvarande obalans i den regionala basproduktionen inte förstärks ytterligare. Det sägs också att utvecklingen inom livsmedels- och förädlingsindustrin mot ökande koncentration och förläggning till Syd- och måste hejdas. Dessa synpunkter framförs utifrån regionala beredskapsmotiv. finns det emellertid även andra starka skäl för ett kraftigt stöd till Norrlandsjordbruket. I Norrlandslänens glesbygder där alternativa sysselsättningstillfällen saknas blir arbetstillfällena i jordbruket till stor del en förutsättning för näringslivet i övrigt. Den lönsamhetskris som har drabbat jordbruksnäringen i måste också ses som mycket allvarlig. i anför bl. a. följande: Lönsamhetsutvecklingen i jordbruket har varit mycket negativ. Särskilt jordbruk som gjort större investeringar från senaste har i stor utsträckning fått ekonomiska svårigheter till följd av räntehöjningar och annan fördyring av kostnader som producentpriset på mjölk, bl. a. till följd av en viss överproduktion i riket och förlustbringande export, blivit pressat. Våra beräkningar för ett typföretag om 26 kor visar att har överskottet från själva jordbruksdriften försämrats med mätt i dagens penningvärde. Till detta skall nu också läggas att jordbruket i norra inte kommer att undgå att beröras av förändringar i den jordbrukspolitik som gäller för hela landet. När det nu åter är aktuellt att vidta åtgärder för att minska produktionen av i första hand animalieprodukter, visar bl. a. den minskning av jordbrukets produktionsresurser som skedde att detta drabbade de svagaste jordbruksbygderna hårdast och därför fick långtgående konsekvenser för norra . Kraftfulla åtgärder måste nu vidtas för att skydda jordbruket i norra . I propositionen anförs nu: Jordbruksproduktionen i norra bör bibehållas i ungefär nuvarande omfattning. Stödet till jordbruket i norra bör liksom utgå i form av prisstöd och rationaliseringsstöd. 1 1984/85. Skälen för departementschefens förslag är: Med hänsyn till jordbrukets stora betydelse för befolkning, sysselsättning, service, miljö m.m. i norra finns det anledning att även fortsättningsvis behålla ett regionalpolitisk motiverat stöd för näringen i denna del av landet. Detta är betydelsefullt även från försörjningssynpunkt. Vi kan instämma i de här allmänna uttalandena till fromma för Norrlandsjordbruket, men vi nödgas konstatera att de konkreta förslag som framläggs inte kommer att vara till fyllest för att ens bibehålla den nuvarande omfattningen av jordbruksproduktionen. Vi kommer därför i det följande att föreslå ytterligare insatser som vi anser vara behövliga för att den uppställda målsättningen, som det råder stor enighet om, skall kunna uppnås. För vår del vill vi också framhålla att vi delar den uppfattningen som framförts från regionalt håll att målet bör vara att ytterligare öka jordbruksproduktionen i norra . Syftet med prisstödet till jordbruket i norra är att kompensera jordbruket för de högre produktionskostnader som råder i denna del av landet. För det första måste därför klart uttala att detta stöd räknas upp fullt ut enligt utvecklingen av PM-index. måste prisstödet, utöver kostnadsutvecklingen, även baseras på produktionsutvecklingen för att därigenom trygga en oförändrad produktionsvolym. Gjorda beräkningar visar att nyinvesteringar blir möjliga först när resultatet i mjölkproduktionen kan förbättras motsvarande ca /kg mjölk. har prisstödet icke räknats upp alla år och i full utsträckning och därför finns en eftersläpning att hämta in. Utifrån den enighet som råder om att behålla Norrlandsjordbruket och mot bakgrund av den lönsamhetskris som där råder, vill vi föreslå en rejäl uppräkning av detta stöd. Vi föreslår att stödet uppräknas med 80 milj. kr. utöver vad regeringen har föreslagit. beslöt att prisstödet inkl. dess höjning skulle ske över budgetmedel. föreslås i propositionen att finansieringen av det ökade prisstödet till norra bör ske genom minskning av vissa budgetmedel som anslagits till prisreglerande åtgärder på jordbrukets område. Det innebär att medel som används för andra ändamål i prisregleringen, vilka sägs inte i propositionen, skall finansiera höjningen. Detta innebär, liksom fallet var , att regeringen åter försöker övervältra kostnaderna för höjningarna av pristilläggen i norra på konsumenterna eller på jordbruksnäringen. I slutändan leder detta till ytterligare matprishöjningar och med en orättvis matskatt ovanpå. Vi kan självfallet inte acceptera den nu föreslagna finansieringen. Vi står fast vid att detta är ett regionalpolitisk! stöd, vilket skall betalas över budget. Vad vi här har anfört om prisstödet i norra och dess finansiering bör regeringen ges till känna. Departementschefen anmäler i propositionen att rationaliseringsstödet till jordbruket i norra skall ses över, även så de frågor som rör investeringar i markanläggningar och huvudavlopp. För det första vill vi framhålla det angelägna i att den aviserade översynen görs mycket snabbt. En stor andel av jordbrukarna i Norrlandslänen närmar sig pensionsåldern, vilket gör att de som tänker etablera sig som jordbrukare har ett starkt intresse av vilka regler som kommer att gälla . finns ett mycket stort behov av markförbättringar i Norrlandslänen. har stora omfördelningar skett inom ramen för bidrag till jordbrukets rationalisering. dominerade bidrag till djurstallar medan bidragsmedlen går till markanläggningar och byggnadskompletteringar bland företag som tidigare fått stöd samt ett och annat djurstall i anslutning till dispensärenden. Byggnadskompletteringar syftar till att på kort sikt sänka pruduktionskostnaderna. medan markinvesteringar på litet verksamt kommer att bidra till en höjning av avkastningsnivån i växtodlingen. Från /85 sänktes den totala ramen för bidrag till jordbrukets rationalisering från 50 milj. kr. till 40 milj. kr. Förslaget i propositionen /86 är oförändrad, 40 milj. kr. kan inte lantbruksnämnderna möta behovet av bidragsmedel och det gäller särskilt i och , där investeringarna i markanläggningar är omfattande. Det betyder att angelägna investeringar för att sänka produktionskostnaderna och därmed säkra en så effektiv produktion som möjligt inte kan stödjas. Vi anser därför att anslaget bör uppräknas till sin tidigare nivå. Anslaget bör därför uppräknas med 10 milj. kr. utöver regeringens förslag. Om ett tvåprissystem för mjölk införs måste Norrlandsjordbruket undantas från detta. Vi ser detta som ett oåterkalleligt villkor om vi skall behålla Norrlandsjordbruket. Vi vill här föreslå att om inte näringen själv medverkar till att Norrlandsjordbruket undantas från tvåprissystemet, måste staten ta ansvaret för detta. Regeringen bör därför följa denna fråga med uppmärksamhet och i enlighet med vad som här anförs vidta de erforderliga åtgärderna. Utöver vad som i propositionen berörs om Norrlandsjordbruket vill vi aktualisera några frågor som också är av betydelse för jordbruket och livsmedelspolitiken i norr. Jordbruket i norra arbetar under yttre betingelser i form av långa avstånd, kort odlingssäsong och begränsat grödval som försätter norra i ett sämre konkurrensläge gentemot . effektivitetsmått, där ekologiska aspekter och livsmedelskvalitetshänsyn tonas ner, skärper ytterligare detta konkurrensförhållande. från ekologisk synpunkt utgör jordbruket i norra en tillgång genom att sol och kyla på ett verksamt sätt bidrar till att jämförelsevis små insatser av kemiska bekämpningsmedel krävs. För att fullt ut kunna nyttiggöra sig dessa odlingsmässiga fördelar fordras att jordbruket har tillgång till välhävdad mark, till för norrländska förhållanden anpassad odlingsteknik och till djurstallar som alltid erbjuder en god inomhusmiljö trots den under vissa perioder kärva utomhusmiljön etc. Även från livsmedelskvalitetssynpunkt är en välavvägd närings- och vattenbalans i jorden, en välutformad odlingsteknik och goda djurstallsmiljöer av största vikt. i har påtalat behovet av en utbyggd agrar forsknings- och försöksverksamhet på såväl byggnads-, mekaniserings- som växtodlingsområdet utifrån de specifika förhållanden som råder inom norrländska jordbruk. Med detta som bakgrund anser vi att ökade resurser måste tillföras på i . Vilka resurser som behövs och hur detta skall ske bör bli föremål för en snabb översyn. Det bör ankomma på regeringen att ta initiativ i denna fråga. Vad som inte heller har berörts i propositionen är stödet till sortprovning som utgått inom ramen för prisstödet till norra . Vi utgår ifrån att detta stöd bibehålls och att beloppet räknas upp. En fråga som också har stor betydelse för Norrlandsjordbruket är hur läget utvecklas i fråga om slakterier och mejerier. utreder nu frågan om att lägga ned något eller några av de slakterier som föreningen har. När det gäller mejerierna och då främst tankhämtningen är läget också oroande. På grund av de stora avstånden aviseras skärpta krav när det gäller mängden mjölk, som skall hämtas vid jordbruken. Detta innebär ett hot mot de små jordbruken i inland. Vi anser att denna fråga måste följas med uppmärksamhet. Vi vill här föreslå att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer vidtar nödvändiga åtgärder för att inte jordbruk slås ut på grund av att förädlingsföretag läggs ned eller att transporter upphör. Som inledningsvis nämnts råder stor enighet om att Norrlandsjordbruket skall bibehållas bl. a. av regionala och sysselsättningsskäl. Ett annat tungt vägande skäl är även beredskapsskälet. Detta gör enligt vår mening att det bör övervägas om inte en del av kostnaderna för prisstödet till norra bör betalas från till försvaret anvisade medel. Vi vill därför föreslå att regeringen noga överväger frågan om en delfinansiering över försvarets budget. Under hänvisning till det anförda föreslås 1.att med ändring i proposition 1984/85:166 beslutar att prisstödet till jordbruket i norra skall beräknas till . utöver regeringens förslag, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om prisstödets finansiering, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen sägs om rationaliseringsstödet till jordbruket i norra , 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen sägs om tvåprissystemet på mjölk, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen sägs om ökning av resurserna till i Röbäcksdalen, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen sägs om slakteri- och mejeriverksamheten i norra . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1 * 1984185.3 sami.