mot · G802342 · 1985-01-10 00:00:00 — Motion 1984/85:342 Åtgärder för att underlätta samarbetet mellan de nordiska länderna Det är betydelsefullt att samarbetet mellan de nordiska länderna kan ske så friktionsfritt som möjligt. Jag vill här ge exempel på områden inom det nordiska samarbetet, som inte anses ha avtalsreglerats på ett nöjaktigt sätt: - problem i samband med flyttning eller pendling mellan de nordiska - nordisk samordning av barnomsorg och äldrevård, språkkonventioner, examina m. m. - indirekta hinder för handeln i . Inom presidiesekretariat har en sammanställning gjorts över de problem som uppstår vid flyttning/pendling mellan de nordiska länderna. a. nämns problem i samband med inkomstbeskattningen, som reglerats i dubbelbeskattningsavtal mellan , , , och 1983. Ett av syftena med den sociala trygghetskonventionen 1955, reviderad 1982, är också att undvika dubbel avgiftsskyldighet och dubbla rättigheter. Skattereglerna innebär dock problem i vissa fall. Det förekommer t. ex. att inkomstskatt betalas i ett land, medan skatteavdrag för t. ex. ränteutgifter endast får göras i det andra landet (där då inkomst att göra avdrag mot saknas). I erlägger arbetstagaren själv en social avgift (trygdeavgift), medan det i är arbetsgivaren som erlägger denna. En svensk gränsgångare som arbetar i och betalar inkomstskatt i måste betala även trygdeavgiften i . Skatteavräkningssakkunniga väntas föreslå att trygdeavgiften i vissa fall ska bli avdragsgill från svensk inkomst. Här handlar det emellertid inte så mycket om brister i gällande avtal, utan snarare brist på harmonisering av intern rätt. I vissa fall uppstår problem genom att inkomstskatt och sociala avgifter erläggs i ett land, medan bidrag m. m. utfås i ett annat. Bidragslagstiftningen följer värdlandets regler medan enligt skattelagstiftningen olika regler i detta hänseende gäller. Det finns ett behov av att samordna lagstiftningen om beskattningen med lagstiftningen angående sociala avgifter och bidrag. NR:s socialutskott har i samband med en diskussion om temabegreppet nordiskt medborgarskap pekat på en rad punkter som inte regleras nöjaktigt inom ramen för den grundläggande och övergripande nordiska trygghets konventionen 1955, reviderad 1981. Denna är i sin tur en förutsättning för att överenskommelsen om en gemensam arbetsmarknad 1954, reviderad 1982, skall fungera. Konventionen tar t. ex. inte upp sådana sociala områden som barnomsorg, äldreomsorg m. m. Utskottet pekade på brister i den praktiska tillämpningen av den nordiska språkkonventionen - konvention om nordiska medborgares rätt att använda sitt eget språk i annat nordiskt land, 1981. Vidare nämns problem i samband med nordisk examensgiltighet, enligt beslut i om nordisk tentamensgiltighet 1975, samt nationella förordningar och cirkulärbestämmelser utfärdade i , och . Ett problem gäller likvärdighet i fråga om delexamina. Ett annat gäller att genomförd examensgiltighet riskerar att urholkas, då nya examenskrav införs, vilket också kan medföra andra likvärdighetsproblem i samband med auktorisation och behörighet. Ett härmed besläktat problem som gäller undervisning på modersmålet för finska barn i faller under nordiska kulturavtalet 1971. Genom avses tullarna mellan de nordiska länderna avskaffas. I stället har nya skyddsmekanismer utvecklats på områden som inte avtalsreglerats eller t. o. m. nya bestämmelser införts som avser motverka effekten av liberaliseringen. I samband med en utredning om samarbete för att eliminera tekniska handelshinder i har kommerskollegium på grundval av företagens egna erfarenheter gjort en kartläggning av förekommande hinder för handeln i . Under tekniska handelshinder nämns särskilt problem i samband med provning och certifiering, märkning t. ex. på livsmedelsområdet, bestämmelser om livsmedel, läkemedel, även motorfordon och , standardnormer för tryckkärl m. m. Vidare finns i de nordiska länderna lagstiftning som kan begränsa utländska företags möjligheter till etablering och expansion, närmast inom etableringsrätten och valutapolitiken. Med anledning av ovanstående bör en översyn göras av det nordiska samarbetet i enlighet med vad som anförs i motionen. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att hos regeringen begär en översyn i syfte att underlätta samarbetet mellan de nordiska länderna. minab/gotab 1985