mot · G902163 · 1985-11-20 00:00:00 — Motion till 1985/86:163 m. fl. Ändringar i allemanssparandet (prop. 1985/86:50) I propositionen föreslås vissa förändringar inom allemanssparandet. Varje sparare ges möjlighet att utöver de månatliga insättningarna på . sätta in högst . Som en konsekvens därav föreslås gränsen för de samlade nettoinsättningarna höjas från . Hushållssparande i har minskat dramatiskt första hälft från en redan i utgångsläget ganska låg nivå. torde sparkvoten ligga och möjligen t.o.m. vara något negativ. Under sådana omständigheter sker alltså totalt sett inget nysparande i hushållssektorn. Den negativa utvecklingen är troligen främst en följd av att hushållen fått vidkännas minskade disponibla inkomster. har i skilda sammanhang uttryckt stor oro för denna utveckling. Enligt vår mening är en väl avvägd ekonomisk politik som ökar tillväxten och därmed hushållens disponibla inkomster avgörande för möjligheten att öka hushållens sparande. Förutom ökade realinkomster krävs också en höjd realavkastning efter skatt på sparande, vilket i sin tur förutsätter en nedgång i inflationen och ytterligare sänkta marginalskatter. Vi anser att staten bör bedriva en aktiv politik för att stimulera enskilda människors sparande och ägande. Målet bör vara att hushållen skall ha ett sparkapital som motsvarar den genomsnittliga årslönen för en industriarbetare. Vi hälsar därför med viss tillfredsställelse det faktum att regeringen nu synes närma sig denna uppfattning efter att tidigare haft en mera negativ syn på enskilt sparande (set. ex. FiU 1983/84:13 och FiU 1984/85:25). är det svårt att frigöra sig från uppfattningen att denna till synes mera positiva syn på hushållssparande till största delen är en följd av statens stora budgetunderskott och det därmed följande behovet av stor statlig upplåning från allmänheten. De åtgärder som regeringen föreslagit för att främja hushållssparande är främst s. k. allemanssparande som direkt blir statsskuldssparande. Andra former av enskilt sparande, främst enskilt sparande i aktier och då särskilt direktsparande i aktier, dvs. utan omvägen via fonder av skilda slag, är starkt diskriminerade genom den hårda beskattning som utgår. Det individuella riskvilliga sparandet har också utsatts för ett antal skattehöjningar , vilket medfört en ytterligare diskriminering av just denna sparform. Allemanssparandets konstruktion innebär en kraftig stimulans till över flyttning av s. k. vanligt banksparande till ett konto för allemansspar, i form av skattefrihet för ränteavkastningen. Huruvida någon del och i så fall hur mycket av behållningen på allemansspar är nysparande torde det vara svårt att få någon exakt bild av. Hos ett flertal banker har man emellertid kunnat konstatera att behållningen på vanliga sparkonton minskar som behållningen på allemanssparkonton ökar. Enligt vår uppfattning är detta inte en eftersträvansvärd utveckling. Hushållens vanliga banksparande utgör en av baserna för bankernas kreditverksamhet, medan allemanssparande! som nämnts går direkt till som statsskuldssparande och därmed inte kan ge upphov till någon utlåningsverksamhet från banksystemet. Bankernas möjlighet att fungera som kreditförmedlare minskar därigenom. Detta gäller för övrigt även den form av bosparande inom allemanssparande! som kommer att gälla från . har kritiserat detta system och i stället föreslagit att de system för bosparande som redan finns hos bankerna vidareutvecklas. Det direkta motivet till de nu föreslagna förändringarna i allemanssparande! förefaller vara det faktum att förhållandevis stora sparbelopp i hushållssektorn frigörs . Det gäller såväl skattesparande som spar- och premieobligationslån som faller ut. En stor del av beloppen blir tillgänglig och skulle alltså kunna medföra en kraftig likviditetspåspädning i hushållssektorn med åtföljande stimulanser till ökad privat konsumtion. Det exceptionella för just är de sparbelopp som frigörs från skattesparandet, som uppgår till ca . har tidigare föreslagit att systemet för skattesparande skulle förlängas så till vida att skattefrihet skulle ges för avkastningen och värdestegringen även efter den femåriga bindningstidens utgång. Hushållens sparande i aktier har under en lång följd av år minskat, säkert främst som en följd av att det enskilda aktiesparandet har straffbeskattats. ägde enskilda hushåll av börsaktierna. hade andelen minskat till . Enligt de senaste uppgifterna äger hushållen inte mer än av börsvärdet genom direkt ägande, vartill kommer ägande i aktiefonder. Institutionernas aktieinnehav har i motsvarande utsträckning ökat. Vi anser att denna utveckling måste brytas. Den väsentligaste orsaken till institutionaliseringen av aktieägandet är hushållens ogynnsamma skattesituation. Alla institutioner har lindrigare beskattning än privatpersoner. Enligt vår mening bör i första hand följande åtgärder vidtas för att stimulera det enskilda aktiesparandet och bryta den fortsatta utvecklingen mot institutionalisering av ägandet. bör ges i uppdrag att utarbeta förslag om slutgiltigt avskaffande av dubbelbeskattningen. Uppdraget bör innebära att dubbelbeskattningens avskaffande löses på samma sätt i börsnoterade som icke börsnoterade företag. I avvaktan på ett sådant slutgiltigt förslag bör dubbelbeskattningen temporärt lindras genom att den 30-procentiga skattereduktionen för aktieutdelningar återinförs fr. o. m. . Vidare bör förmögenhetsskatten på arbetande kapital i familjeföretag avskaffas. För att undvika problem i samband med arvsskiften bör även arvsskatten på arbetande kapital sänkas. Taxeringsvärdet på börsaktier måste sänkas. Vid förmögenhets- och arvsbeskattningen bör börsaktier åsättas ett värde på av marknadsvärdet. På så sätt elimineras beskattning av den latenta skatteskulden. Detta medverkar också till att undvika upprepning av s. k. Kistner-effekter. Aktievinstbeskattningen bör ändras så att omplaceringar inom en aktieportfölj inte blir reavinstbeskattade. Först vid nettoförsäljning av aktier bör aktieägaren drabbas av realisationsvinstskatt. På så sätt kan ökad rörlighet och återinvesteringar i aktier stimuleras. Vi anser att ett sådant system bör utredas. Allemansfonderna har befriats från realisationsvinstskatt. Vi anser att samma regler också skall gälla för aktiesparfonderna. Värdestegringen på andelar i aktiesparfonderna bör befrias från realisationsvinstskatt även efter den femåriga bindningstidens utgång. Det innebär att vi föreslår samma regler som för allemansfonderna. Sammanfattningsvis måste en bred översyn av realisationsvinstbeskattningen göras av kapitalvinstkommittén. Vi anser också att anställda i börsnoterade och i alla andra företag måste få möjlighet att spara i aktier i det egna företaget utan att eventuell skillnad mellan marknadsvärdet och förvärvspriset betraktas som löneförmån. Vi föreslår således skattefrihet för alla anställdas aktieköp i det egna företaget utan annan begränsning än att köpen skall ha skett på samma villkor som tillämpas för utomstående. De olika typer av särskilda sparstimulanser som införts och innebär sammantaget att det finns betydande sparade belopp hos ett antal hushåll vars avkastning och värdestegring är befriade från beskattning. Detta innebär enligt vår uppfattning att sådana fördelningspolitiska argument som tidigare åberopats mot ett mera generellt sparstimulerande system har kraftigt förlorat i tyngd. Det nu aktuella förslaget att tillåta en extra insättning i allemanssparande! är bara en tillfällig lösning. Det kommer att bli nödvändigt att återkomma med förslag till fler insatser , när ytterligare stora belopp frigörs från skattesparandet. För att undvika att ett antal ad hoc-mässiga åtgärder staplas på varandra från till ett annat anser vi att regeringen nu måste utarbeta ett förslag med generella och varaktiga stimulanser till enskilt sparande. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att beslutar om fortsatt skattebefrielse för avkastningen och värdestegring på medel inom skattesparandet även efter den femåriga bindningstidens utgång, 2. att hos regeringen begär förslag till ett generellt och Mot. 1985/86:163 varaktigt system med stimulanser för enskilt sparande i enlighet med vad som förordas i motionen. () ()