mot · G802473 · 1985-01-16 00:00:00 — och av maktförhållandena i I vårt land har debatten om organisationernas roll och medborgarnas inflytande i den politiska och ekonomiska beslutsprocessen varit både omfattande och mångfasetterad. Forskningsprojekt och flera statliga utredningar har belyst rader av problemställningar som har relevans för begreppen styrning och inflytande och olika maktcentras roll i ovan nämnd beslutsprocess. Förhållandet mellan marknadsstyrning och administrativ styrning har ägnats stor uppmärksamhet i debatten inom forskningen och inom den statliga utredningsverksamheten. En annan aspekt, måhända mindre utredd, är vilken roll olika maktcentra spelar för att påverka och ge struktur åt medlemmars och allmänhetens syn på olika samhällsfrågor. har sannolikt västvärldens mest koncentrerade ekonomi. Aktieägande institutionaliseras alltmer i försäkringsbolag och fonder. Stora företag går upp i varandra i ägandeformer som ytterligare centraliserar makten över kapitalet. monopoliseras de olika varumarknaderna inom livsmedelsindustrin och dagligvaruhandeln. I takt därmed urholkas den fria konkurrensen. Det är med andra ord ett mycket litet fåtal personer som genom sina beslut på ett avgörande sätt påverkar sysselsättning, priser, produktion och tillväxt. Och detta kan ske utan offentlig och demokratisk insyn. Konsekvenserna av denna utveckling bör enligt vår mening särskilt utredas. När det gäller näringslivet har koncentrationsutredningen gett ett värdefullt faktaunderlag om utvecklingstendenserna då och som bör följas upp. Ägarkoncentrationen inom aktiebolagssfären har givits en omfattande belysning i utredningsprojektet och kapitaltillväxten. Ägandekoncentrationen, inte minst genom s.k. korsvist ägande, har sannolikt ytterligare förstärkts . Det är mot denna bakgrund bra att det s. k. korsvisa ägandet kommer att utredas. Enligt vår mening är kunskaper om maktförhållandena i en nödvändighet för den fortsatta demokratiseringsprocessen i vårt land. En maktutredning av samma slag som i bör därför genomföras, naturligtvis utifrån svenska förhållanden. I raden av statliga utredningar bör också låginkomstutredningen nämnas. Dess systematiska uppföljning i bl. a. levnadsnivåundersökningarna kunde belysa hur tillgången på ekonomiska resurser samvarierar med inflytande och möjlighet att påverka sin egen livssituation. Fackföreningsrörelsens roll som maktfaktor och dess förhållande till medlemmarna har också belysts i olika utredningsprojekt. I samtliga här nämnda undersöknings- och utredningsprojekt har maktbegreppet tangerats. Frågan om vem och vilka som bestämmer i och hur det går till när de bestämmer, har emellertid inte tillräckligt belysts. Vi skulle därför i behöva en utredning som sammanfattar och vidareutvecklar tankegångar, utredningar och forskning som bedrivits . En intressant fråga i sammanhanget är regeringens och roll i förhållande till den statliga administrationen till intresseorganisationer och näringsliv. En annan viktig aspekt är ambitionen att öka den kommunala självstyrelsen. Vilken makt och vilket inflytande innebär exempelvis detta för kommunerna? Är det så att makt ograverad överförs från regering och central administration till kommuner och landsting eller sipprar något av makten över till en privat sektor? Det innebär inte t. ex. någon större utökning av maktutövning om enbart beslutsrätten överförs till kommuner och landsting som detaljföreskrifterna hanteras centralt. Man får heller inte utan vidare tro att decentraliserad maktutövning undantagslöst leder till bättre förhållanden. Maktnivån måste snarare sättas utifrån vad som önskas uppnås. Det finns en mängd frågor som är mer lämpade för centrala beslut än decentraliserade. Att strukturera och behandla hithörande problem är enligt vår uppfattning också en viktig uppgift för den utredning som här förordas. Debatten om byråkratin och dess förhållande till allmänheten återspeglar även den maktförhållandena i samhället. Det kan då gälla att ta ställning till vilka konsekvenser för makt och inflytande som följer av ett system med centralt utformade regler eller med ett decentraliserat beslutsfattande. Ett annat område som är av betydelse för maktutövningen är opinionsbildningens roll. Vi har på olika sätt fått illustrationer till vilket inflytande skickligt bedriven opinionsbildning kan ha. Det gäller både enskilda fall, där den s. k. fria pressen har stor genomslagskraft, och hur penningstarka intressen kan bedriva en uthållig, intensiv och dyrbar kampanj i enskilda sakfrågor på den politiska dagordningen. Att belysa vilka som har makten över opinionsbildningen är inte minst viktigt för en svensk maktutredning. De olika institutioner och samhällsföreteelser, som refererats i förhållande till maktbegreppet, bör givetvis inte förmedla intrycket att makt i sig är någon ond företeelse. Även det goda samhället och de goda institutionerna behöver makt för att genomföra sina program. Det som behövs är att få maktförhållandena analyserade så att de kan avvägas och inriktas på ett ur hela samhällets utgångspunkt tillfredsställande sätt. Vi har i föreliggande motion, utan anspråk på att vara fullständiga, velat ange några skäl till varför en utredning om maktförhållandena i bör komma till stånd. Förutom vad som här anförts bör det vara möjligt att hämta idéer och metoder ur den avslutade norska maktutredningen. Mot bakgrund av det anförda yrkar vi att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om behovet av en utredning av maktförhållandena i . minab/gotab 1985 79632