ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G8022085 · 1985-01-24 00:00:00 — har i en partimotion till årets riksdag krävt kraftfulla åtgärder mot försurningen. Det krävs insatser på såväl nationell som internationell nivå i syfte att minska utsläppen av svaveloxider och kväveoxider. De främsta föroreningskällorna - vad avser utsläppen av kväveoxider är bilismen. Införande av blyfri bensin är ett krav för att katalytisk rening av bilavgaserna skall kunna införas. Det finns flera alternativa ersättningskomponenter för bly. Det mest realistiska alternativet är motoralkoholer och då i första hand etanol. En introduktion av motoralkoholer, i första hand etanol som ersättning för blyet i bensinen, innebär således ett minskat oljeberoende och förbättrad miljö. För en produktion av etanol baserad på spannmål krävs en areal av ca 200 000 ha, vilken kan tillgodoses inom ramen för dagens svenska jordbruk. De tekniska förutsättningarna finns för en omfattande etanolproduktion. En etanolproduktion om , fördelad på sex produktionsanläggningar, genererar arbetstillfällen för 300 årsanställda och säkrar sysselsättning för 2 000 - 3 000 personer i råvaruled och insatsled. Till detta kommer ett stort antal bevarande sysselsättningstillfällen inom jordbruket. En av dessa sex produktionsanläggningar borde med fördel kunna lokaliseras till södra , närmare bestämt till Hedemora-området. Råvarubasen, spannmål, skulle då kunna hämtas från delar av och . En lokalisering av en etanolanläggning i skulle betyda mycket för sysselsättningen och att jordbruksföretagen kan bibehålla och utöka sin areal. Jordbrukets proteinförsörjning kan i ökad utsträckning ske genom inhemska råvaror och importen kan minskas. Därigenom kan medverka till att det mer värdefulla sojaproteinet används till föda åt människor i stället för foder. Vidare minskas vårt beroende av importerad energi och såväl handelsbalans som försörjningsberedskap förbättras. Det är väsentligt att understryka i detta sammanhang att endast etanolen utnyttjas som bränsle, medan övriga produkter återgår till livsmedelskedjan. Etanolproduktion ger en positiv påverkan på bytesbalansen i storleksordningen vid en produktion av och de i samband därmed producerade biprodukterna. Med hänvisning till vad som anförts hemställs 1. att hos regeringen begär att regeringen - i samråd med berörda på marknaden - tar erforderliga initiativ för att introducera svensk etanol som drivmedel i enlighet med vad som förordats i motionen, 2. att beslutar hos regeringen begära att en produktionsanläggning av etanol lokaliseras till och .
mot · G8022087 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:2087 m. fl. Förstärkning av den regionala utvecklingsfonden i beslutade att utvidga utvecklingsfondernas målgrupp till att omfatta även turistföretagen. Beslutet väckte stora förhoppningar inom branschen. För läns del var beslutet glädjande. Länet har en stor andel av landets turistföretag. Sysselsättningen inom turismen i länet är betydande. På många orter är turismen den helt dominerande verksamheten. Riksdagsbeslutet innebar emellertid inte någon utökning av resurser för vare sig fondernas administration eller i form av ökade lånemedel. För läns del innebar beslutet att utvecklingsfondens målgrupp i det närmaste fördubblades. Från att tidigare ha omfattat ca 300 företag ungefär hälften industriföretag med minst fem anställda - ökades den till ca 500 företag. De ca 200 turistföretagen bestod av omkring 150 turisthotell och semesterbyar samt ett 50-tal skiduthyrningsföretag och skidskolor. Turistföretagen har samma behov av ekonomiskt stöd som andra småföretag. har avvisat krav om att anvisa ytterligare medel till utvecklingsfonderna. I rådande budgetläge synes det inte försvarbart att yrka på höjning av ifrågavarande anslag. Det bör däremot vara möjligt att inom anslagets ram göra sådana omfördelningar att de i motionen påtalade behoven kan tillgodoses. Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna att anslaget B 3. Bidrag till regionala utvecklingsfonder m. m. skall kunna disponeras så att ökade resurser tillförs . () ()
mot · G8022091 · 1985-01-17 00:00:00 — FFV - tidigare Förenade Fabriksverken - utreddes i den s. k. (SOU 1983/38). I den utredningen behandlas utförligt frågan om företagsformen för Förenade Fabriksverken. Valet angavs då stå mellan affärsverk och aktiebolag. Enligt borde FFV ges möjlighet att bedriva verksamheten på i stort sett samma villkor som konkurrerande företag. Utredningen förordade mot denna bakgrund att FFV ombildades till ett aktiebolag. Den kritik mot en överföring av FFV till aktiebolag, som framfördes, var framför allt att de anställda skulle få en något lägre lönenivå som privatanställda än som statsanställda, och dessutom få något kortare semester. Genom rimliga övergångsformer borde dessa motiv mot att överföra affärsverket FFV till aktiebolagsformen knappast utgöra något avgörande hinder. Fördelarna för affärsverket är däremot uppenbara. Genom att övergå till bolagsformen skapas möjligheter att öppna börs och övriga marknader för riskkapital och därmed skapa nya resurser för expansion och utveckling. ges även möjligheter till ett närmare samarbete med jämförbara företag. Utomordentligt byråkratiska rutiner för investeringsbeslut kan göras rationella och likvärdiga med vad som gäller i andra större aktiebolag. Lönesättningen för nyckelpersoner i bristyrken kan göras friare. En rörligare affärsstrategi kan införas. Den starka affärsmässiga betoningen som redan finns inom företagsgruppen måste tas till vara genom att ge den likvärdiga möjligheter som motsvarande aktiebolag har. bör därför i sin helhet överföras i aktiebolagsform. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi att hos regeringen begär förslag på ombildandet av affärsverket FFV till aktiebolag. PER () ()
mot · G8022092 · 1985-01-22 00:00:00 — har generellt verkande insatser i ökad omfattning kommit till användning inom regionalpolitiken. Transportstödet är ett exempel. De sänkta arbetsgivaravgifterna, först i de fyra malmfältskommunerna och sedermera i hela , är ett annat exempel. Erfarenheterna av regionalpolitiken talar också i stor utsträckning för en ökad användning av generella åtgärder. Energikostnaderna och dess regionalpolitiska betydelse har i skilda sammanhang varit uppe till övervägande. Under den första trepartiregeringen infördes sålunda ett särskilt transportstöd för oljeprodukter till inland. Vidare infördes ett system med differentierad automobilskatt och elskatt, innebärande att de fyra nordligaste länen kompenserades skattevägen för högre drivmedels- och uppvärmningskostnader. Transportstödet för oljeprodukter har avskaffats av den nuvarande socialdemokratiska regeringen. Det har vidtagits ett antal åtgärder för att påverka energikostnaderna i från regionalpolitisk synpunkt positiv riktning. Det måste dock framhållas, att genomförda åtgärder varit relativt begränsade till sin effekt och följaktligen haft enbart marginell regionalpolitisk betydelse. drabbar den senaste bilskattelagstiftningen Norrlandslänen hårt och de justeringar som genomförts i bilskatten kompenserar denna endast i ringa mån. Det finns också undersökningar för bostadsuppvärmning, som visar att t. ex. uppvärmningskostnaden för bostäder i landets norra delar kan vara upp emot dubbelt så hög som i de sydligare delarna av vårt land på grund av de klimatologiska förhållandena där. är storexportör av elektrisk energi till landets övriga delar. Ur nationalekonomisk synpunkt hade det, enligt min mening, sannolikt varit bättre om en större andel av denna i Norrlandsälvarna producerade elenergi hade kunnat användas för utveckling av det lokala näringslivet. Frågan om elkraftens regionala betydelse har dock endast perifert berörts i den senaste regionalpolitiska utredningen. Det är därför angeläget, att frågan om elkraftens betydelse för utvecklingen av närings- och samhällsliv, framför allt i de fyra nordligaste länen, blir föremål för en allsidig utredning. Syftet med en sådan utredning bör vara att ta fram underlag för hur den i landsdelen producerade elenergin på ett bättre sätt än kan utnyttjas för den industriella och sysselsättningsmässiga utvecklingen lokalt. Vidare bör utredningen presentera ett förslag hur man med en kraftigt differentierad elskatt kan kompensera landets norra delar för de höga kostnaderna för bostadsuppvärmning på grund av de klimatologiska förhållandena där. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att hos regeringen hemställa om en allsidig utredning av vattenkraftens regionalpolitiska betydelse, med direktiv att lämna förslag om dels hur en större del av intäkterna från vattenkraftsproduktionen i de vattenkraftsproducerande delarna av norra skall kunna stödja näringslivets utveckling därstädes, dels en differentiering av elskatten, i syfte att väsentligt förbilliga användning av elkraft i hushåll och näringsliv i norra i enlighet med vad som anförts i motionen. . ÅSLING (c)
mot · G8022094 · 1985-01-25 00:00:00 — Svensk ekonomi står och faller med vilken löneutveckling vi har på den svenska arbetsmarknaden. Vårt konkurrensförhållande mot omvärlden blir beroende av vilka kostnadsökningar näringslivet drabbas av. En stor offentlig sektor innebär vidare att stora löneökningar inom densamma alltid kräver ökade skatteuttag om man inte väljer att minska på olika offentliga verksamheter. Prishöjningar och ökade skatter medför nya kompensationskrav i löneförhandlingarna. Vi hamnar i en ond cirkel där resultatet alltid leder till en inflation som inte har någon motsvarighet i länder som är våra handelspartners. Devalveringar av den svenska kronan med åtföljande reallöneförsämringar har varit en återkommande situation i svensk ekonomi det . Låglöneprofilen i senare års löneavtal och skattesystemet har inneburit ständiga svårigheter för näringslivet att premiera välutbildad personal. En löneutjämning in absurdum får konsekvenser som är förödande. Motivation för villigheten att öka sin utbildning uteblir och näringslivets ökade behov av kvalificerad arbetskraft blir än svårare att uppfylla. En stor bov i detta drama är att avtalen som sluts mellan arbetsmarknadens parter alltid innehåller ett antal klausuler om garantier för prisutvecklingar som inträffar under den stipulerade avtalstiden. Ofta återkommande är också att i avtalen skriva in följsamhetsbestämmelse gentemot de ingångna avtalen. Detta sofistikerade system praktiseras nu i så hög grad att resultatet av ingångna avtal ofta är omöjligt att utvärdera. Avtal som är avsedda att löpa , ett eller , blir redan efter någon månad inte längre gällande. Uppräkning och kompensation blir aktuella. Detta skapar en stor osäkerhet och den ekonomiska utvecklingen blir en helt annan än den borde vara. På en mängd områden finns lagstiftning som styr vad ett avtal får innehålla. Vad som skrivs, som strider mot dessa tvingande regler, är utan verkan. Vi bör slå vakt om avtalsfriheten men vad som händer inom löneavtalsområdet är av så vital betydelse att det är nödvändigt att ingångna avtal ges större stadga. Det finns anledning att en utredning görs huruvida det skall tillåtas att ingångna löneavtal skall få innehålla klausuler som medför att avtalstid och vad som skall gälla när som helst kan brytas. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen hemställer om en utredning huruvida ingångna löneavtal skall få innehålla klausuler av i motionen berört slag.
mot · G8022098 · 1985-01-24 00:00:00 — m. fl. Under de icke-socialistiska regeringsåren infördes ett särskilt statsbidrag för regionalpolitiska insatser i länen. Genom att detta stöd ställdes till länsstyrelsernas styrelses förfogande kan det snabbt komma ut till verksamheter som är utvecklingsbara och synnerligen viktiga för sysselsättning och verksamhet i utsatta orter. I är detta statsbidrag för innevarande budgetår 27,7 milj. kr. Detta belopp har fördelat så att 13,7 milj. kr. är avsatt för lokaliseringsbidrag och lika stor summa fördelas mellan stöd till företag i glesbygd, kommersiell service i glesbygd, IKS, hemarbete i glesbygd och regionalt utvecklingsarbete. Alla stödformer har stor efterfrågan och i vissa fall är bidraget nästan förbrukat efter halva budgetåret. Särskilt stor efterfrågan är det på lokaliseringsstödet som beräknas bli helt otillräckligt. Redan efter halva budgetåret är av medlen förbrukade och många ansökningar föreligger. I ett läge då det är av största intresse att skapa sysselsättning, icke minst i utsatta regioner, och då tydligen vilja och förutsättningar finns att utveckla och stärka företagsamheten är det angeläget att resurser ställs till förfogande. Dessa insatser främjar också småskalighet och medengagemang i näringsutvecklingen. Vi föreslår att länsanslaget för uppräknas med 12,3 milj. kr. till 40 milj. kr. Med stöd av ovanstående hemställs att beslutar att länsanslaget för skall uppräknas med 12,3 milj. kr. till 40 milj. kr.
mot · G8022099 · 1985-01-24 00:00:00 — Samverkan mellan kommun och arbetsförmedling vad gäller ungdomslagen I förslaget om ändring i lagen om ungdomslag sägs att tiden i ungdomslag förlängs med i genomsnitt för deltagande i kurser som arbetsförmedlingen anordnar. 1 de flesta kommuner finns en organiserad verksamhet för sysselsättningsbefrämjande åtgärder. Den bedrivs ofta i s. k. ungdomscentrum. För ungdomar, , bedrivs kurser i introduktion på arbetsmarknaden (att lära sig söka jobb). Redan nu får ungdomar, , och även , om de så önskar ta del av denna utbildning. På ungdomscentrum finns också möjligheter till stödundervisning i basfärdigheter i grundvux regi, liksom LA-kurser och studiecirklar. I många kommuner samverkar kommunens organisation och arbetsförmedlingen på ett utmärkt sätt. I andra kommuner lever den sektoriserade och trångsynta myndighetsuppfattningen kvar, att vi har våra regler och dem måste vi följa! I den ändring som regeringen nu gör av ungdomslagen, sägs att arbetsförmedlingen skall anordna kurser. Det borde, mot bakgrund av vad vi sagt om kommunernas ungdomscentrum, ha formulerats så att arbetsförmedlingen i samverkan med kommunerna anordnar kurser. Också mot bakgrund av vårt ekonomiska läge borde det vara självklart för regeringen att inte införa styrande regler som kan förhindra att gemensamma resurser används på bästa sätt. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående samverkan mellan kommuner och arbetsförmedling vad gäller ungdomslagen.
mot · G8022100 · 1985-01-25 00:00:00 — Utmärkelsen nit och redlighet i rikets tjänst Utmärkelsen nit och redlighet i rikets tjänst tilldelas den som har visat nit och redlighet såsom anställd hos staten under (i vissa fall ). Med anställning hos staten jämställs anställning i verksamhet som har blivit förstatligad, om ej särskilt skäl föranleder annat. Det är vanligt att arbetstagaren i offentlig tjänst övergår från till statlig sådan liksom från statlig till . Arbetstagare som delar sin tjänst mellan stat och kommun kan oftast ej nå den för den statliga utmärkelsen stipulerade tjänstetiden på 30/. Jag finner det diskriminerande för alla dem som fördelat sina tjänsteår mellan statlig och . Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att i beräkningen av anställningsår för erhållande av utmärkelsen nit och redlighet i rikets tjänst hänsyn tas till anställningsår såväl i statlig som .
mot · G8022101 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. Arbetsförmedling för konstnärligt verksamma Det kan konstateras att den inrättade kuiturarbetarförmedlingen ej har fungerat. Ansvariga har ej kunnat klara av förmedlingsuppgiften på ett tillfredsställande sätt. Konstnärliga utövare på olika genreområden har blivit klart underförsörjda. I och för sig kan hävdas att en bättre utbildning för förmedlare skulle öka förutsättningarna för en effektiv förmedling av engagemang. Konsekvenserna av utebliven eller bristfällig förmedling är särskilt kännbar för kulturskapare som ofta arbetar som "frilansare" och som är helt beroende av tillfälliga engagemang. Även om en viss dispensgivning f. n. tillämpas är situationen enligt vår mening allt annat än tillfredsställande. a. med tanke på kulturarbetarnas arbetssituation bör en fri arbetsförmedling prövas. Vår principiella mening är att all arbetsförmedling skall vara tillåten, men särskilt brådskande anser vi det vara vad beträffar kulturskaparna. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om fri arbetsförmedling för kulturskapare. () ()
mot · G8022103 · 1985-01-24 00:00:00 — Inom den svenska utrikesförvaltningen finns f. n. fyra arbetsmarknadsråd stationerade vid beskickningarna i , , och , En försöksverksamhet med särskilda arbetsmiljöattachéer i och pågår t. o. m. . Arbetsmarknadsråden utses av regeringen och hämtas från arbetsmarknadens organisationer. medverkar mycket aktivt i det internationella samarbete på arbetsmarknads- och arbetsmiljöområdena som bedrivs inom ramen för bl. a. och verksamhet. Detta arbete bedrivs inom ramen för sedvanliga arbetsuppgift. I arbete inom deltar representanter för de mest representativa arbetsmarknadsorganisationerna. Organisationerna på arbetsmarknaden har också själva en omfattande bevakning och uppföljning av utvecklingen i andra länder. I länder, där de svenska beskickningarna inte har särskilt utsända arbetsmarknadsråd och arbetsmiljöattachéer, sköts bevakningen av hithörande frågor av befintlig personal. Med hänsyn till den ekonomiska situationen och behovet av att ytterst noggrant pröva varje utgift över statskassan, måste också varje arbetsuppgift inom statsförvaltningen tas upp till prövning. Värdet av varje uppgift måste vara så stort att kostnaderna är väl motiverade. Det måste också prövas om inte samma arbetsuppgift kan utföras på ett tillfredsställande sätt till lägre kostnader. Då det gäller arbetsmarknadsråden och arbetsmiljöattachéerna är det tveksamt om dessa kan tillföra den svenska utrikesbevakningen så mycket att det är motiverat med särskilt utsedda personer för dessa uppgifter. Med hänsyn till det internationella samarbete som bedrivs inom , och andra internationella organ och det arbete på det internationella planet som sker inom ramen för arbetsmarknadsorganisationernas ordinarie verksamhet, torde den ytterligare verksamhet som kan erfordras på ett fullt tillfredsställande sätt kunna handläggas av annan befintlig personal vid de svenska beskickningarna i fråga. Jag föreslår därför att befattningarna som arbetsmarknadsråd vid beskickningarna i . och dras in fr. o. m. . Försöksverksamheten med särskilda arbetsmiljöattachéer i och bör upphöra fr. o. m. samma datum. Med anledning av vad som anförts hemställer jag att beslutar att till arbetsmarknadsråd för /86 anvisa ett förslagsanslag av . minab/gotab 1985
mot · G8022105 · 1985-01-23 00:00:00 — Motion 1984/85:2105 m. fl. Den decentraliserade specialisttandvården i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:1318 hemställer vi att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen sagts om den decentraliserade specialisttandvården i . () ()
mot · G8022106 · 1985-01-25 00:00:00 — och av KAS-reglerna för livränta På förekommen anledning vill vi rikta uppmärksamhet på en orättvisa beträffande möjligheterna för vissa personer att uppbära kontant arbetsmarknadsstöd med vissa andra förmåner. Enligt de bestämmelser som återfinns i 24 § i KAS-lagen (SFS 1973:371, 1982:433,1982:1221,1983:196 och 1072 samt 1984:514) framgår bl. a. att i de fall stödtagare (-sökande) uppbär livränta från försäkringsinrättning på grund av yrkesskada eller olycksfall skall KAS nedsättas med livräntebeloppet. Dessa regler får som följd att den som uppbär livränta (eller någon form av pensionsförmån) inte kan uppbära KAS jämsides med livräntan om den sistnämnda överstiger . Den teoretiska reduceringsgränsen går vid . Sista stycket i nämnda paragraf föreskriver att ersättning understigande . per dag inte skall utbetalas. Den faktiska livränte/pensionsbeloppsgränsen går därför vid . Vid högre livränte/pensionsbelopp nedsätts stödbeloppet för KAS med . eller mer (återstår . eller mindre) och skall således inte utbetalas. Man kan av flera skäl ifrågasätta om reduktionsreglerna i 24 § KAS-lagen är rättvisa och konsekventa. a. har en tidigare paragraf (22 §) i KAS-lagen, som begränsade ersättningsbeloppet på grund av förmögenhet, avskaffats. Man kan således ha hur stor kapitalinkomst som helst, jämsides med KAS, utan att detta påverkar KAS-beloppets storlek. En annan regel som verkar något inkonsekvent är att den som uppbär halv sjukpenning (= arbetsutbud) kan uppbära KAS för andra halvan, men om sjukpenningen förvandlas till halvt sjukbidrag är det plötsligt höjden på sjukbidraget och inte arbetsutbudet/arbetsförheten som är avgörande för om KAS kan utgå. Dessutom är det så att den som av skilda skäl inte vill, kan eller behöver heltidsarbete (har mindre än 40 timmars arbetsutbud) i regel har rätt att uppbära KAS vid arbetslöshet i relation till arbetsutbudet. I anledning av ovanstående vill vi att reglerna för KAS ändras så att KAS bör utgå i förhållande till arbetsförheten (för den som är halvt sjukskriven eller har halvt sjukbidrag) och inte i förhållande till storleken på pensions-, sjukbidrags- eller livräntebeloppen. att hos regeringen hemställer om en översyn av bestämmelserna om KAS för personer som uppbär livränta eller annan pensionsförmån i enlighet med motionen. () ()
mot · G8022109 · 1985-01-24 00:00:00 — och av kommunala kapitaltillgångar kommuner förvaltar en enorm förmögenhet som till största delen är omsatt i s. k. realkapital, t. ex. gator, vägar, broar, skolor, daghem, VA-nät, fjärrvärmeanläggningar, idrottsplatser osv. Det finns undersökningar som visar att underhållet av det kommunala realkapitalet är kraftigt eftersatt. Stora gemensamma värden riskerar att förspillas, som förutsättningarna att bedriva verksamhet undergrävs. I flera avseenden är detta en realitet . Det kommunala realkapitalet har en sådan omfattning att man inte längre förmår att klara underhållet, särskilt gäller detta de kommunala VA-näten. inte underhållet av VA-nätet kan det bli inte bara kostsamt utan också ett allvarligt miljöproblem. Det gäller särskilt då man når den tidpunkt då avloppsledningarna är så dåliga att avloppsvattnet lämnar ledningsnätet och infiltreras i marken i stället för att transporteras vidare till reningsverket. Ett rätt utfört underhåll minskar de kommunala driftkostnaderna, men detta förutsätter att underhållsåtgärderna kan sättas in innan anläggningarna börjar förfalla. Många kommuner saknar dock de finansiella resurser som krävs för att klara underhållet. I en situation med hög arbetslöshet finns därför starka skäl att mer konsekvent genomföra en omdisponering av de resurser som finns i AMS regi, dvs. att beredskapsmedel omdisponeras till investeringsmedel, som ställs till kommunernas förfogande. Mycket talar för att sysselsättningseffekten kan bli bättre än då AMS använder pengarna till beredskapsarbeten av mera traditionell karaktär. Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi att hos regeringen begär att den lägger fram förslag om att beredskapsmedel omdisponeras till insatser för att klara underhåll av kommunala kapitaltillgångar.