mot · G8021647 · 1985-01-24 00:00:00 — Motion 1984/85:1647 Vissa skattefrågor med anknytning till de regionalpolitiska stödområdena De regionalpolitiska instrumenten måste i fortsättningen mer än sökas på samhällslivets alla områden. I synnerhet är det angeläget att generella åtgärder kommer till stånd för att underlätta företagsutvecklingen i ekonomiskt svaga områden i vårt land. En påtaglig tendens har varit svårigheten att rekrytera kvalificerade företagsledare till företag inom stödområdena. Ett avgörande hinder har erfarenhetsmässigt visat sig vara svårigheten att också erbjuda make/maka arbete på den ort där den företagsledande befattningen är lokaliserad. Situationen för rekryterande företag har därför ofta blivit att man ställts inför kravet på att antingen erbjuda make/maka arbete eller att lönemässigt kompensera familjen för reducerad inkomst till följd av att endast make/maka kunnat erbjudas anställning. Detta har lett till mycket höga kompensationsanspråk och i realiteten omöjliggjort nödvändig personalrekrytering. Detta problem skulle kunna lösas genom att införa rätt till frivillig samtaxering så att makes/makas inkomst i dessa fall fördelades på båda parter. De skattemässiga fördelarna är uppenbara för den enskilde och sannolikt skulle detta underlätta rekrytering av kvalificerade befattningshavare. Även om detta svär mot nu tillämpad princip i skattelagstiftningen finns det enligt vår uppfattning anledning att på försök införa systemet i stödområde A, där problemen för ledarrekrytering är mest akut. Ett annat akut problem är frågan hur riskvilligt kapital i tillräcklig omfattning kan mobiliseras till företag inom stödområdena. Ett sätt vore att ge företag i förslagsvis stödområde A och B rätt att som komplettering till nuvarande bestämmelser utdela samt upplupen ränta efter skatt med obeskattade medel. Man skulle alltså medges samma behandling för dessa ränteutgifter som vid inbetalning till löntagarfonder. För aktieägaren blir det sålunda möjligt att upprätta en avskrivningsplan omfattande summan av de aktieköp som gjorts efter bestämmelsens införande i företag inom stödområde A och B samt räntekostnaden härför efter skatt. Förfarandet illustreras bäst av följande exempel: i aktier i ett företag inom stödområde A eller B. Aktieköpet avser nyemission. Avskrivningsplanen kan då få följande utseende: År 1 Kr. 500 000 plus räntan År 2 Kr. 535 000 plus räntan År 3 orkar företaget med utdelning på 535 000 = Kr. 572 500 Kr. Planen får då följande utseende: 472 500 plus räntan År 4 Kr. 505 000 ./. 505 000 = Kr. 432 000 osv. En synnerligen flexibel avskrivning vore bäst för att ge företaget en sund utveckling. Exempel på nuvarande situation: lånar 500 000 Kr. för investering i aktier Tas denna summa som lön ur företaget, behövs en extra lön på . Med sociala kostnader blir det ca . för företaget, således ett avkastningskrav på . Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att hos regeringen hemställer om utredning och förslag till försöksverksamhet till frivillig samtaxering av äkta makar inom stödområde A, 2. att hos regeringen begär nya regler för beskattning av investeringar i aktiekapital i företag inom stödområdena A och B i enlighet med vad i motionen anförts. Räntan efter skatt blir Amortering 35 000 Kr. Summan som skall kompenseras . ÅSLING (c)