mot · G8022543 · 1985-01-25 00:00:00 — 1984/85:2543 Per m. fl. Lednings- och personalfrågor i skolan Regeringen presenterar i budgetpropositionen flera förslag som berör skolledares och lärares arbetsvillkor. Vi kommenterar i denna motion dessa förslag. Skolledarna har en nyckelposition i skolan. Deras arbete har förändrats i takt med att detaljregleringen av skolan har ersatts med målstyrning. Vi föreslog därför i motion 1982/83:2118 att skolledarorganisationen samt skolledningens befogenheter borde utredas. Därefter har () på regeringens uppdrag utrett och lämnat förslag till ett nytt statsbidragssystem för skolledning. arbetar fortfarande med författningsregleringen av detta område. De förslag som regeringen lämnar i budgetpropositionen gäller i huvudsak reglerna för statsbidraget men även statens reglering av skolledningsfunktionerna. Dess värre föreligger inga förslag om skolledningens arbetsuppgifter på det område som skolförfattningsutredningen arbetar med. Vi beklagar att regeringen inte förmått presentera alla delar av sina förslag. får därmed inte möjlighet att bedöma samtliga aspekter av de föreslagna förändringarna. Med hänvisning till att chefstänster inom övrig är kommunalt reglerade föreslår regeringen att detta fr.o.m. också skall gälla skolområdet. finns det i skolförordningens 11 kap. angivet hur många skolchefer som får inrättas och vilken behörighet som gäller för tjänsten. Dessutom anges skolchefens åligganden. Bland dessa kan nämnas uppgiften att främja undervisningens allmänna utveckling, pedagogiska försök och lärarnas fortbildning. Den enda reglering som regeringen anser behövlig i fortsättningen är att det skall finnas en skolchef i varje kommun. Därmed försvinner nuvarande möjlighet att fastställa vilken behörighet som skall gälla till tjänsten. är bara den behörig som har eller har haft lärartjänst. Vi biträder inte regeringens förslag om en kommunalisering av skolchefstjänstemän. Dagens krav på lärarerfarenheter finner vi rimligt med tanke på 1 1984/85.3sami Nr2543-2550 de arbetsuppgifter som skolchefen har och uppenbarligen även fortsättningsvis kommer att ha. Vi förordar att den besparingen för statskassan i stället tas ut så att statens bidrag till skolledningsorganisationen i skolan generellt sänks i motsvarande mån. Den statliga regleringen av skolchefstjänsterna kommer därmed att bestå och således även möjligheterna att säkerställa att de högsta chefstjänsterna får innehavare som är väl förtrogna med skolans arbete. Vi anser att en förbättrad utbildning för skolledare är angelägen och viktig. Detta har vi under en följd av år framfört i motioner. I årets budgetproposition lämnas förslag till riktlinjer för ett utbildningsprogram i fyra delar. Förslaget innebär en kraftig förstärkning av skolledarutbildningen. Det är positivt. Vi tillstyrker förslaget. Regeringens förslag till nytt statsbidragssystem för skolledningen innebär att kommunerna får stor frihet att avgöra hur och av vem skolledningen skall skötas. I princip anser vi att en mera flexibel användning av skolledarresursen är önskvärd. Verksamheten i skolorna varierar avsevärt och därmed behovet av olika slags skolledningsfunktioner. Med införandet av det nya statsbidragssystemet föreslås nuvarande uppdrag som institutionsföreståndare och huvudlärare inom gymnasieskolan avskaffade. Det kan vi inte acceptera. Institutionsföreståndarna är ansvariga för och vårdar en oftast dyrbar utrustning. Huvudlärarna fullgör ämnesinriktade uppgifter till gagn och inspiration för övriga lärare inom ämnet. Funktionerna är viktiga. Vi föreslår att de bibehålls oförändrade. För del föreslår regeringen att en viss minsta organisation skall anges för de s. k. specialfunktionerna. En nivå skall också anges för vad som av skolledarresursen minst skall användas till fasta skolledartjänster. För gymnasieskolans del föreslås en liknande reglering. Regeringen förslår att det bör ankomma på regeringen eller den myndighet regeringen fastställer att besluta om dessa nivåer. Vi instämmer i att det är rimligt att inte hela skolledarresursen används för antingen administrativa eller pedagogiska uppgifter. Till skillnad från regeringen menar vi dock att det är uppgift att fastställa dessa nivåer. Regeringen bör återkomma till med förslag till hur mycket av anslaget som minst skall användas för specialfunktioner resp. fasta skolledartjänster. Den nya organisationen för fort- och vidareutbildning av skolans personal har kritiserats på flera viktiga punkter. Organisationen ger en tungrodd administration. Utbildningsutbudet har i alltför hög grad bestått av kortare, tvärvetenskapliga kurser av för dagen populärt slag. Regeringen aviserar i budgetpropositionen en samlad översyn av fortbildningsorganisationen. Vi välkomnar detta. I översynen bör ingå att finna former för en utbildning som inriktas mot fördjupning av ämneskunskaper. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Värdet av lektorsundervisningen i gymnasieskolan framhålls i budgetpropositionen. Vi finner det positivt att regeringen nu lägger fram förslag som bidrar till att lektorstjänsterna upprätthålls. Det ena förslaget innebär att tjänsterna i gymnasieskolan fortfarande skall tillsättas som ordinarie. Vidare föreslås att lektorstjänsterna skall föras över stat om innehavaren uppehåller annan statlig eller statligt reglerad anställning. Vi tillstyrker båda förslagen. Överklagande av tillsättningsbeslut inom skolområdet Den enskildes rätt att överklaga tillsättningsbeslut till regeringen föreslås i budgetpropositionen avskaffad för vissa tjänster - framför allt lärare - inom skolan. Vår principiella uppfattning är att denna rätt inte utan tungt vägande skäl får kringskäras. Vi anser därför att en prövning av regeringen skall vara möjlig även för de av regeringen nu aktualiserade tjänsterna. Regeringen föreslår att lektorstjänsterna i fortsättningen skall tillsättas av länsskolnämnderna i stället för av SÖ. Förslaget är en konsekvens av att SÖ föreslås bli slutinstans i fråga om överklagan rörande alla lärartjänster. Vi har avstyrkt detta förslag. Vi anser inte heller att länsskolnämnderna skall överta SÖ:s uppgift när det gäller att tillsätta lektorerna. Med hänvisning till vad som framhållits i motionen hemställs 1. att beslutar avslå regeringens förslag angående kommunalisering av skolchefstjänsterna, 2. att beslutar om en generell neddragning av anslagen till skolledning i enlighet med vad som anförts i motionen, 3. att beslutar att avslå regeringens förslag angående institutionsföreståndare och huvudlärare, * 4. att som sin mening beslutar ge regeringen till känna vad som i motionen anförts anående anslagsfördelningen mellan specialfunktioner resp. fasta skolledartjänster, 5. att som sin mening beslutar ge regeringen till känna vad som i motionen anförts angående översynen av lärarfortbildningen, 6. att beslutar avslå regeringens förslag angående begränsningen av besvärsrätten för bl. a. lärare, 7. att beslutar avslå regeringens förslag angående tillsättningen av lektorer. () () () HANS NYHAGE (m) () PER () () () () () () ()