mot · G8021103 · 1985-01-23 00:00:00 — De redovisade befolkningssiffrorna för inger stora farhågor för framtiden. Av länets inlandskommuner är det endast en kommun som redovisar befolkningsökning. Dessa kommuner har en mycket hög arbetslöshet som främst drabbar ungdom och kvinnor. Eftersom dessa kommuner haft både en hög arbetslöshet och befolkningsminskning blir situationen allt värre om inte effektiva åtgärder vidtas. blev ett rekordår i fråga om utflyttning från länet. Närmare 2 000 personer fick då startbidrag av länsarbetsnämnden i länet för att ta jobb på annan ort. Vad som ytterligare är till nackdel för länets framtid är att de som flyttar ofta är unga och välutbildade människor. När det gäller länets inlandskommuner kommer problemen och kostnaderna för att upprätthålla en rimlig samhällsservice att bli allt större. Det måste nu stå klart att så här kan det inte få fortsätta. Den negativa trenden måste brytas genom en medveten satsning för en utveckling av länet. I en sådan satsning måste resurser samordnas på såväl central, regional som lokal nivå. Satsningen måste också ske dels på långsiktiga och beständiga arbetstillfällen, dels på sysselsättning av temporär karaktär. I det följande kommer att redovisas olika framgångsvägar för att öka sysselsättningen, såväl långsiktigt som kortsiktigt. Vidare redovisas de resurser som finns i länet och som är underutnyttjade. Regionalpolitikens övergripande mål sägs vara att människor i olika regioner skall erbjudas likvärdiga sysselsättningsmöjligheter och en likvärdig tillgång till social, kommersiell och kulturell service samt god miljö. Vidare skall regionalpolitiken verka för ökad jämställdhet mellan kvinnor och män. Det behövs inga större efterforskningar för att klarlägga att dessa vackra målangivelser inte stämmer med den faktiska verkligheten i länet. Vad som inledningsvis sagts om den negativa befolkningsutvecklingen och den höga arbetslösheten talar sitt tydliga språk. Likaså det faktum att inlandskommuner som och ständigt redovisar en kvinnoarbetslöshet på . Vad som också är mycket oroande är den mycket höga ungdomsarbetslösheten. läns har gjort en mycket gedigen utredning om ungdomsarbetslösheten i länet. Den visar att arbetslösheten bland ungdomen är mycket hög i de flesta av länets kommuner. I tolv kommuner av femton har andelen arbetslösa ungdomar av det totala antalet ökat till 1984, trots olika arbetsmarknadsåtgärder. kommun har i andel arbetslösa ungdomar, , 50,och . Det här avser läget . Detta visar att innehållet i regionalpolitiken inte når upp till sin målsättning. i länet har också klart uttalat att För att lösa problemen och uppfylla de av fastställda regionalpolitiska målen räcker det inte med att vi flyttar om resurser inom länet. För en bättre utveckling behöver vi kraftiga stimulansåtgärder, framför allt i inlandet. Sammanfattningsvis innebär vad som här anförts ett krav om en regionalpolitik som bättre lever upp till de av fastlagda målsättningarna. De senaste årens åtstramningspolitik har inneburit att sysselsättningsökningen inom den offentliga sektorn stannat av och att risken nu är stor att antalet förvärvsarbetande inom den offentliga sektorn kommer att minska. Inte minst kommer den s. k. osthyvelsprincipen för nedskärningar i statsbudgeten att, om inte regionalpolitiska hänsyn tas, förvärra arbetslösheten i regioner som har hög arbetslöshet. Det är oftast på regional nivå som nedskärningarna görs när statliga myndigheter tvingas spara. är det inte nedskärningar inom den offentliga sektorn som behöver, tvärtom behöver den byggas ut inom många områden. Det finns stora behov bl. a. inom barnomsorg, äldreomsorg, sjukvård osv. Länets kommuner får allt svårare att klara redan gjorda åtaganden på dessa områden. Många kommuner har nått vad som kan kallas för skatteuttagstaket, och statens indragningar av kommunala medel och försämrade bidrag gör situationen för kommunerna allt värre. Det måste betraktas som helt oacceptabelt att människor i en inlandskommun i får betala . mer i skatt per hundralapp i jämförelse med en inkomsttagare i den kommun som har den lägsta kommunalskatten. För att vidmakthålla och helst bygga ut den offentliga sektorn i måste en rättvisare skatteutjämning genomföras. Vidare måste den statliga kostnadsöverföringen på kommunerna stoppas och i stället förbättrade statsbidrag ges. är ett skogslän, därför har skogsnäringen i länet stor betydelse för sysselsättning och näringsliv. För att motverka passivt ägande av skogsmark och för en bättre skötsel av skogen behövs ökade resurser för tillsyn, information och rådgivning i den skogliga verksamheten. En förstärkning av resurser skulle innebära ett aktivare skogsbruk och därmed nya sysselsättningstillfällen. Inom skogsnäringen i länet finns också stora möjligheter att skapa meningsfulla och billiga beredskapsarbeten. Dessa arbeten är ofta av tillfällig karaktär, men nyttan av dessa är stor. har dessa arbetstillfällen också varit vad som stått till buds för många människor. Det är speciellt i glesbygden som de skogliga beredskapsarbetena ger jobb till lokalt bunden arbetskraft. Dessa beredskaps jobb ger ett bra ekonomiskt resultat och skapar stora samhällsekonomiska värden . Det är därför av stor vikt att erhåller erforderliga anslag för de skogliga beredskapsarbetena. Nya arbetstillfällen kan också erhållas genom upptagning av sjunkvirke i länets sjöar och vattendrag. Genom en lagändring är det nu möjligt för var och en att ta upp virke som sjunkit i en avlyst flottled och fritt förfoga över detta. Det är stora mängder virke som sjunkit i våra flottleder och ett upptagande av detta virke skulle, förutom ett tillskott av virkesråvara, förbättra vattenmiljön. Det har redan tagits initiativ för att bärga detta virke, men enligt min mening kan det behövas vissa stödåtgärder för att denna verksamhet skall kunna få önskvärd omfattning. Det kommer att behövas betydande investeringar i arbetsredskap för att virkesupptagandet skall kunna ske rationellt. Stödåtgärder för den här verksamheten bör lämpligen kunna ske via och länsarbetsnämnderna. En första åtgärd borde vara att länsarbetsnämnderna gör en inventering om behovet av stöd på det här området och vad det ger i arbetstillfällen. En ökad förädling av länets skogsråvaror är nödvändig för att trygga träindustrins framtid. De senaste årens utbyggnad och utveckling av inlandets sågverk är positiv men ytterligare steg i förädlingsprocessen måste tas. För att detta skall bli möjligt krävs ökade satsningar på forskning och utveckling av nya produkter. Från vpk har vi i tidigare motioner till föreslagit en nationell utvecklingsplan för skogsindustrin i sin helhet. Vi har även föreslagit, mot bakgrund av de stora skillnaderna mellan olika regioner, att en sådan plan delas upp i ett antal regionala planer. Förslagsvis skulle de två nordligaste länen kunna utgöra en sådan enhet. Gruvnäringen är en av länets mest betydelsefulla näringar. I vissa kommuner som t. ex. och utgör den ett dominerande inslag i industrisysselsättningen. Länet är mycket rikt på malmtillgångar. Över hundratalet är kända och det finns förekomster i stort sett i varje kommun. Det tiotal gruvor som är i gång är alla sulfidmalmsgruvor med koppar som huvudprodukt. även förekomster av andra mineraler, både av stort och mindre omfång. Ett sätt att ta till vara de mindre förekomsterna är gruvbrytning i mindre skala. Sådana försök bör därför med det snaraste sättas i gång. En produktionsbegränsning inom länets jordbruk kommer att få mycket negativa effekter. Det kommer också i första hand att drabba de delar av länet där statsmakterna med regionalpolitiska och andra medel försöker upprätthålla en fungerande arbetsmarknad och en acceptabel servicenivå. Det är därför av mycket stor betydelse att det särskilda prisstödet till inte urholkas. I har lantbruksnämnden i samverkan med LRF startat gemensamma dräneringsprojekt. Syftet är att områdesvis och i ett sammanhang åstadkomma nödvändiga markförbättringsåtgärder som avloppsrensning, täckdikning och grundkalkning. Intresset från jordbrukarna för dessa markförbättringar av jordbruksmarken är mycket stort. För att kunna svara upp mot detta intresse krävs att lantbruksnämnden får ökade ramar, men också generösare regler för investeringar i dräneringsprojekt. För att behålla livskraftiga jordbruk i länet bör olika stödformer samordnas. Lika viktigt är att inte jordbruket glöms bort när olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder sätts in för att stimulera sysselsättning. Turismen i länet spelar en mycket viktig roll vad beträffar sysselsättningsmöjligheter och inkomster för länets befolkning. Turismens omsättning uppgår till ca och sysselsätter ca 2 000 helårsarbetande i den direkta produktionen. Helt klart är att många nya arbetstillfällen skulle kunna skapas inom turistnäringen. Många bedömer också turistnäringen som en stor framtidsbransch för länet. Turismens ekonomiska effekter kommer också många andra branscher till del. Undersökningar visar att endast av turistomsättningen hamnar hos de anläggningar som normalt förknippas med turism. Detta visar att turismen har en mycket stor betydelse för infrastrukturen. För en utveckling av länet krävs väl fungerande kommunikationer. Av många skäl, bl. a. miljö- och energipolitiska, har den spårbundna trafiken en framträdande plats. Norra stambanan och med tvärbanor är ett sammanhängande transportsystem av stor och växande betydelse för att tillvarata länets tillgångar av skog, torv, malm och mineraler, samt främja en Det är därför viktigt att detta kommunikationssystem hålls intakt och att det även förbättras och upprustas. Det innebär att tvärbanorna och bör överföras till riksnätet och att en kontinuerlig upprustning sker. Det av SJ-facken i utarbetade förslaget till åtgärder bör t. ex. noga övervägas. I en särskild motion har också en elektrifiering av banan aktualiserats. En viktig del i en långsiktig utveckling av näringsliv och övrig samhällsverksamhet i länet är högre utbildning och forskning. En fortsatt utveckling och förstärkning av den högre utbildningen och forskningen som bedrivs vid måste därför ges hög prioritet samt ökade resurser. Utlokaliseringen av skogshögskolan till måste fullföljas enligt riksdagsbeslutet. Viktiga ämneskomplex som skogsskötsel, virkeslära, skogsteknik och skogsekonomi bör förstärkas vid skogshögskolan. Länets sysselsättningsproblem måste lösas och befolkningsminskningen i framför allt inlandet måste stoppas och vändas i en ökning. Redan nu görs stora insatser både på lokal och regional nivå för att bekämpa arbetslösheten. Utöver länsmyndigheternas program har tillsatta grupper, i bl. a. de fackliga organisationerna, lagt ned stor möda på att utarbeta konkreta förslag till åtgärder. Dessa förslag är värda ett bättre öde än att bara stanna på papperet. För att förverkliga de förslag som utarbetas i länet samt tillvarata de möjligheter till ökad sysselsättning som berörs i denna motion, räcker det inte med att omfördela eller omflytta resurser inom länet, utan det fordras kraftiga insatser från statsmakternas sida. Enligt min mening behövs ett åtgärdsprogram, utarbetat i samarbete med länsmyndigheterna, för att bekämpa arbetslösheten och vända den negativa befolkningsutvecklingen. Med hänvisning till ovanstående föreslås att hos regeringen hemställer om ett åtgärdsprogram för med beaktande av motionens synpunkter och förslag. minab/gotab 1985 79731