mot · G8023081 · 1985-04-12 00:00:00 — i m. fl. Ledningen av de civila delarna av totalförsvaret m. m. 1984/ 85:160) Propositionens huvudsakliga innehåll är att: Överstyrelsen för ekonomiskt försvar fr. o. m. får vidgade uppgifter och byter namn till överstyrelsen för civil beredskap (ÖCB). ÖCB får två huvuduppgifter, nämligen dels att samordna totalförsvarets civila delar på central nivå och att vara ansvarig för funktionen ledning och samordning, dels att vara ansvarig myndighet för funktionerna övrig varuförsörjning och kyrklig verksamhet. ÖCB:s samordning inriktas främst på att samordna de civila beredskapsförberedelserna på central nivå. Härvid skall ÖCB samordna studie- och planeringsverksamheten m. m. och bidra till att förbättra samordningen mellan militära och civila delar av totalförsvaret. ÖCB skall i fred också samordna inriktningen och planeringen av beredskapsförberedelserna på central nivå inom den civila delen av totalförsvaret inför dess verksamhet under kriser och krig. ÖCB skall finnas kvar under kriser och krig. Fördjupade studier av ÖCB:s uppgifter under kriser och krig bör genomföras. ÖB har i det pågående perspektivplanearbetet anmält att genomgripande studier och utredningar av hela det militära ledningssystemet bör påbörjas . Mot den bakgrunden är det klart olämpligt att nu genomföra en radikal förändring av det civila ledningssystemet mot en struktur som i sina grundtankar bygger på det militära systemet. De civila delarna av totalförsvaret är mitt uppe i eller står inför stora förändringar. Exempel härpå är kommunernas ökade ansvar för totalförsvarsuppgifter, införandet av styrelsen för psykologiskt försvar och samt hemskyddsorganisationens införande. Erfarenheter från dessa förändringar bör inhämtas och värderas innan ytterligare större förändringar genomförs. Införandet av en ny central förvaltningsmyndighet för ledning och samordning samt ett drygt tjugotal funktionsansvariga myndigheter innebär risk för att beredskapsfrågorna kommer att isoleras från övrig verksamhet vid resp. fackmyndighet. Det finns också en risk för att kontakten mellan departement och centrala myndigheter kommer att styras alltför hårt genom ÖCB och försvarsdepartementet. Om så sker motverkas beredskapsfrågornas integrering i det övriga samhällsarbetet och kan som direkt konsekvens få ett minskat intresse för beredskapsfrågor hos fackansvariga departement och centrala myndigheter. En allvarlig brist i propositionen är avsaknaden av ett slutligt förslag beträffande ÖCB:s krigsuppgifter. De båda principerna inom totalförsvaret att fredsansvar bör följas av krigsansvar och att undvika ändringar i ledningsförhållanden när samhället ställs om från freds- till krigsförhållanden är av grundläggande betydelse. Eftersom krigsuppgifterna inte har klarlagts är det olämpligt att ta delbeslut om en ändrad fredsorganisation. Flera tunga beredskapsmyndigheter, som det blivande , och styrelsen för psykologiskt försvar bör även i planeringssammanhang lyda direkt under regeringen. Den föreslagna lösningen med OCB som mellaninstans mellan regeringen och andra centrala myndigheter innebär en uttalad risk för kompetenstvister och tungrodd byråkrati. Grundtanken att åstadkomma en bättre samverkan och samordning mellan de olika centrala myndigheterna inom totalförsvaret tycker vi är riktig. Detta mål kan dock nås enklare och billigare än genom att inrätta ÖCB. Totalförsvarets samordning har utretts (Ds Fö 1983:9). De beslut som fattades efter utredningen har medfört att totalförsvarets chefsnämnd har fått en starkare ställning och getts en egen kansliorganisation. I chefsnämnden ingår huvudmännen för de viktigaste totalförsvarsfunktionerna. I nämnden finns möjlighet att debattera för totalförsvaret viktiga gemensamma totalförsvarsfrågor och ta ställning eller lägga förslag till regeringen i frågor där samordning bör ske. Att ersätta chefsnämnden med en civil övermyndighet är inte motiverat. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar avslå proposition 1984/85:160. () () minab/gotab 1985 82676