mot · G8023038 · 1985-04-09 00:00:00 — m. fl. Förslag om tilläggsbudget III till statsbudgeten för /85 (prop. 1984/85:125) Utvecklingen på skeppsbyggnadsområdet har omöjliggjort fortsatt drift vid Uddevallavarvet. Avvecklingen kommer att ske redan under innevarande år. Det innebär att ca 2 500 personer måste byta arbete. En sådan omställning är naturligtvis smärtsam och besvärlig för enskilda individer, men en minskad efterfrågan måste resultera i minskad produktion. har staten stöttat svensk varvsindustri med mångmiljardbelopp. Från moderat sida framhöll vi i motion 1982/83:2338 att den svenska varvsindustrins framtid bäst gagnades genom avveckling av de varv som inte hade förutsättningar att drivas på ett lönsamt sätt. Vi bedömde redan då att det var nödvändigt att avveckla ett av de två fartygsproducerande storvarven. De varvsanställdas möjligheter att söka sig till annan sysselsättning försvåras av kostnadsutvecklingen och av arbetsmarknadens stelhet, faktorer som tillsammans medför att den totala efterfrågan på arbetskraft på den reguljära arbetsmarknaden är mycket dålig. En nedläggning av en stor arbetsplats som Uddevallavarvet blir därigenom besvärligare än nödvändigt. Den kan därför motivera vissa kortsiktiga insatser från statens sida, främst undanröjande av hinder, men även speciella arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Erfarenheterna visar att varken arbetsmarknadspolitiska medel eller industripolitiska satsningar är effektiva metoder för att ge varaktiga arbetstillfällen. Det är i stället genom en ekonomisk politik som stimulerar nyföretagande, tillväxt och omställningsförmåga som förutsättningarna skapas för ökad sysselsättning. Det är enskilda företags expansion som kan skapa nya arbetsplatser i . Det är i första hand alltid den enskilde individen som måste göra ansträngningar för att finna en ny anställning. Statsmakternas uppgift är att medverka till att omställningsprocessen kan ske smidigt och snabbt. Först om individen har misslyckats bör arbetsmarknadspolitiska s. k. åtgärder kunna komma i fråga. Nedläggningen av en dominerande arbetsplats såsom Uddevallavarvet kan emellertid skapa omfattande problem på arbetsmarknaden. Det kan därför vara motiverat att under en kort övergångstid erbjuda de varvsanställda som blir arbetslösa något förmånligare villkor än vad som gäller för arbetslösa i andra regioner. Undantagsregler skapar emellertid alltid gränsdragningsproblem och orättvisor i behandlingen av enskilda personer. Därför bör endast i speciella fall reglerna för arbetslösa i utformas på annat sätt än vad som gäller i andra delar av landet. Regeringen föreslår att sammanlagt 127,6 milj. kr. uppförs i innevarande års budget för förbrukning under detta och nästföljande budgetår. Huvuddelen av medlen kommer dock att förbrukas /86. Det är anmärkningsvärt att regeringen på detta sätt bidrar till att skapa en missvisande bild av det verkliga budgetunderskottet nästa budgetår. I reservation tili arbetsmarknadsutskottets betänkande 1984/85:12 framhöll vi att regeringen bör kunna utnyttja finansfullmakten för att finansiera delar av åtgärderna i , såväl för innevarande som för kommande budgetår. Finansfullmaktens medel bör därför utnyttjas för beredskapsarbeten, rekryteringsstöd, starta-eget-bidrag och näringshjälp. bör ge regeringen detta till känna. Det ankommer då på regeringen att själv avgöra hur mycket som bör anvisas till olika ändamål. Regeringen föreslår att den särskilda arbetsförmedlingen i skall få disponera 50 milj. kr. för beredskapsarbeten och rekryteringsbidrag. Personer som är inskrivna vid den särskilda arbetsförmedlingen skall likställas med långtidsarbetslösa och därför vara kvalificerade för rekryteringsstöd. Vi har tidigare framhållit att beredskapsarbeten bör användas för personer med längre arbetslöshetstider. Vi tillstyrkte också i motion 1984/85:127 regeringens förslag att rekryteringsstöd skall förbehållas långtidsarbetslösa. Det vore olyckligt om den särskilda arbetsförmedlingen slussade de tidigare varvsanställda direkt till beredskapsarbeten. Man måste tillvarata individernas vilja och engagemang att utnyttja sina kunskaper och intressen på bästa sätt för att finna nya arbetstillfällen. Först när den arbetslöse trots sina egna och arbetsförmedlingens ansträngningar har misslyckats med att finna någon anställning bör arbetsförmedlingen erbjuda rekryteringsstöd till potentiella arbetsgivare inom näringslivet. erfarenheter från företagsnedläggningar tyder på att en del arbetstagare har särskilda svårigheter på grund av olika slags arbetshandikapp. Det är därför väsentligt att man bl. a. genom lönebidrag försöker ge dessa möjlighet till arbete. Tills arbetsmarknaden förmår absorbera fler arbetssökande kommer det också att vara nödvändigt att anvisa beredskapsarbeten till vissa personer. Därvid bör äldre arbetslösa i första hand komma i fråga. Regeringen föreslår att 30 milj. kr. skall anvisas till en turistanläggning i i . En av de föregivna anledningarna till offentligt stöd till anläggningen skulle vara att den är anpassad för handikappade personer, trots att den huvudsakligen riktar sig till vanliga turister. Det är värdefullt om handikappade får möjlighet att besöka turistanläggningar. Detta motiverar emellertid inte att man uppför en speciell anläggning. Många turistanläggningar i olika delar av vårt land är redan så utformade att handikappade kan besöka dessa, och successivt blir fler och fler mer lättillgängliga. Det är, enligt vår mening, inte motiverat att staten biträder av finansiering i ett särskilt projekt. Det bör också understrykas att projektet knappast kan vara ett lämpligt beredskapsarbete för f. d. varvsanställda. Bidrag för arbetsresor och traktamente vid dubbel bosättning Regeringen föreslår dels ett pendlingsbidrag, dels traktamente för dubbel bosättning. Dessa bidrag, som är skattefria, skall kunna utgå . Ökad rörlighet på arbetsmarknaden är eftersträvansvärd, men stimulansåtgärder måste i första hand vara av generell natur, t. ex. skattesänkningar och andra åtgärder som ökar incitamenten att arbeta på annan ort. Genom att kostnader för arbetsresor är avdragsgilla (dock med undantag för de första .) finns redan en väsentlig stimulans. Från statsfinansiell utgångspunkt är det olämpligt att införa ett allmänt pendlingsbidrag. Även om arbetsmarknadssituationen kommer att vara besvärlig i kan detta inte motivera att de friställda varvsarbetarna får ett speciellt bidrag om de börjar arbeta i t. ex. . Många andra individer tvingas byta arbetsplats med åtföljande högre resekostnader. Vidare har vi erfarit att kollektivtrafiken redan håller på att förstärkas mellan och , varigenom pendling blir möjlig till en förhållandevis låg kostnad. Genom den förväntade Volvoetableringen finns goda förutsättningar för att läget på arbetsmarknaden i kommer att förbättras . är det naturligt att många kommer att söka sig till andra delar av landet för att skaffa sig erfarenheter som kan underlätta för dem att senare få arbete i . De tidigare varvsarbetarnas situation kommer därför att i vissa avseenden skilja sig från andra personers, som arbetar utanför sin hemort. Därför kan det vara motiverat att traktamente vid dubbelbosättning skall kunna utgå för personer som arbetar så långt från att dagspendling inte är möjlig. Om arbetsmarknadssituationen inte förbättras bör bidraget kunna förlängas . 1 * 1984185. Om traktamentet är skattefritt och inte heller påverkar avdragsmöjligheterna blir bidraget dock väl generöst. Erhållet traktamente bör därför frånräknas vid beräkning av avdragsgrundande belopp för dubbel bosättning vid taxering. Vidare föreslår regeringen att den särskilda arbetsförmedlingen skall få disponera 9 milj. kr. i särskilda medel. Dessa medel skall utnyttjas om de i propositionen beskrivna åtgärderna skulle visa sig vara otillräckliga. Många arbetsförmedlingar i andra delar av finner att man trots olika åtgärder inte kan bereda sysselsättning åt alla. Dessa har inte några särskilda medel till sitt förfogande. Offentliga åtgärder för att främja sysselsättningen bör vidtas i enlighet med de regler har beslutat om. Det föreslagna anslaget skulle öppna vägen för nya stödformer. Det förefaller som om regeringen vill skaffa sig specialfullmakter för eventuella säråtgärder i Udde vallaregionen. Så sent som i avvisade regeringens begäran att få fria händer att ändra reglerna för arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Regeringen föreslår att skall anslå 5 milj. kr. som ett särskilt bidrag till utvecklingsfonden i för intensifierad företagsserviceverksamhet. Vi har i motion 1984/85:559 och 1984/85:2623 framfört våra åsikter angående utvecklingsfondernas verksamhet. Enligt vår mening bör utvecklingsfonden i första hand genom omdisponering av befintliga resurser öka sin verksamhet i . bör därför inte tillskjuta några ytterligare medel till utvecklingsfonden. Inom ramen för s. k. C 4-anslag kan det finnas utrymme för en del verksamhet där utvecklingsfondens kompetens utnyttjas. Regeringen avser att låta staten direkt tillskjuta 60 milj. kr. till ett nybildat regionalt investmentföretag. AB Svenska Varv har redan av regeringen erhållit ett bidrag på 30 milj. kr. för företagets andel i . Det är anmärkningsvärt att regeringen därtill använt en reservation /79. Vidare måste man ifrågasätta om investmentbolag av detta slag har förutsättningar att bli framgångsrika. Erfarenheterna från statliga regionala investmentbolag är på olika sätt avskräckande. framhåller emellertid regeringen att privata intressen skall ha ett dominerande inflytande över investmentbolaget. Det är positivt att regeringen inser att ett investmentbolag drivs bättre av privata intressenter än av statliga företrädare. Dessa privata intressenter bör däremot knappast finansieras av staten. Verksamheten vid bör kunna börja i mindre skala. Därför bör staten i nuvarande läge avstå från att tillskjuta något kapital förutom det som Svenska Varv redan har fått för ändamålet. Vi instämmer i bedömningen att sysselsättningsläget i , och kommuner motiverar att vissa former av regionalpolitiska insatser bör kunna vara aktuella . Vi har i motion 1984/85:2950 föreslagit att de nuvarande lokaliseringsbidragen, offertstöden och lokaliseringslånen avskaffas. I stället bör ett system med s. k. riskgarantilån införas. Riskgarantilån bör kunna beviljas till företag i dessa tre kommuner på samma villkor som gäller inom stödområde C. Av de 225 milj. kr. som regeringen föreslår skall anvisas, beräknas ca 200 milj. kr. vara avsedda för den av planerade bilfabriken. Vi finner inte några motiv för att skall komma i åtnjutande av lokaliseringsbidrag för att förlägga produktion till en region i vars närhet både Volvos och Saabs bilproduktion redan är koncentrerad. Det tyder på att förutsättningarna för bilproduktion inte är ogynnsamma i regionen. Därför bör det frisläppande av investeringsfonder som fått tillstånd till vara tillräckligt. Dessutom bör staten knappast genom direkta subventioner medverka till att förstärka beroende av bilindustrin. Vi föreslår därför att 25 milj. kr. anvisas till riskgarantilån, utformade i enlighet med vad som föreslagits i motion 1984/85:2950. Dessa medel bör utnyttjas för projekt i mindre och medelstora företag. Regeringens förslag att anslå 35 milj. kr. för teknikspridning baseras tyvärr på en överdriven tilltro till subventioner för att framkalla teknisk utveckling. Vi instämmer givetvis i betydelsen av teknisk utveckling och forskning, men vi delar inte regeringens syn på hur denna kan åstadkommas. Det viktigaste instrumentet för att främja mindre och medelstora företags investeringar och utvecklingsinsatser är först och främst en förändrad ekonomisk politik, löntagarfondernas undanröjande och ändrade skatteregler. Vi vill i detta sammanhang särskilt peka på vårt förslag om att FoU-avdraget skall återinföras, vilket skulle ekonomiskt stimulera teknisk utveckling i företagen. Då finns inte behovet att med särskilda subventioner understödja teknikspridning. Dessutom kan ifrågasättas om det verkligen finns möjlighet att skapa så många nya framgångsrika projekt. Styrelsen för teknisk utveckling har betydande resurser till sitt förfogande. Om det vore möjligt att med ytterligare några subventionsmiljoner på detta sätt skapa nya för framtiden lönsamma arbeten vore detta ett omfattande underbetyg åt myndigheter som AMS, SIND, STU och utvecklingsfonderna. Med sina resurser - som uppgår till flera procent av BNP - borde de redan ha tillvaratagit sådana möjligheter. Det är förvånande att statliga organ som byggts upp för att befrämja dynamik och omställningsförmåga själva synes så orörliga att de inte i ett akut läge kan omdisponera sina verksamheter utan genast kräver ytterligare medel. Vi noterar emellertid med tillfredsställelse att regeringen - i motsats till agerandet - inte föreslår att en strukturfond skall inrättas för att lösa problem. Många företag i kommer att få ställa om sin produktion när beställningarna från varvsindustrin minskar. Det är då värdefullt om företagen kan etablera kontakt med teknisk expertis som kan medverka vid en förändring av produktionen. Ömsesidiga kontakter mellan företrädare för högskoleutbildning och forskning samt näringslivet i finns redan men behöver förbättras. På så sätt kan utbildning och forskning tillföras erfarenheter och uppslag som inte minst ansvariga för produktion och teknisk utveckling i mindre företag ges möjlighet till en fruktbärande dialog med välutbildade tekniker och forskare. Förutsättningarna för mindre företag att rekrytera t. ex. nyutexaminerade civilingenjörer skulle förbättras. I det utsatta läge som råder kan det därför vara lämpligt att tillföra extra medel till det s. k. Dessa bör nyttjas för att främja näringslivets utveckling i . Därvid bör man även beakta möjligheterna till expansion inom servicesektorn. Arbetet bör bedrivas i nära samarbete med näringslivets egna organisationer. Därvid bör de möjligheter som finns att utnyttja expertis vid CTH för att skapa kontakter mellan företag och högskolan tillvaratas. Efter en inledande utvärdering bör eventuellt offentligt stöd till teknikutveckling huvudsakligen kunna finansieras genom STU:s ordinarie anslag. Volvos ledning har ännu inte fattat beslut om en framtida ny bilfabrik kommer att förläggas till . En sådan etablering skulle naturligtvis vara mycket positiv för . Regeringen har däremot redan beslutat att frisläppa Volvos investerings fonder för verksamhetsåren 1985-1988. Den generella rätten att utnyttja investeringsfonden för investeringar som gällt upphörde . Övriga svenska företag kan bara utnyttja sina investeringsfonder för investeringar efter särskilt beslut. Från moderat sida har vi framhållit att tanken att använda investeringsfonderna som ett konjunkturpolitiskt instrument är förlegad. Staten varken kan eller bör engagera sig i en sådan detaljerad kontroll av näringslivets verksamhet. Den generella rätten att utnyttja investeringsfonderna borde bibehållits. Regeringens beslut innebär att får en betydande konkurrensfördel framför andra svenska företag. Regeringens behandling av förutsätter att andra företag behandlas på samma sätt. Regeringen föreslår att 1 milj. kr. skall avsättas för bidrag till studiecirklar i . Studieförbunden skall enligt regeringsförslaget i samarbete med organisationer verksamma på Uddevallavarvet anordna studiecirklarna. De utbildningsinsatser i regionen som staten skall prioritera är sådana som bidrar till att friställd personal från Uddevallavarvet kan skaffa sig arbete inom andra delar av arbetsmarknaden. Mot den bakgrunden har vi också tillstyrkt de föreslagna insatserna gällande arbetsmarknadsutbildningen. Den studiecirkelverksamhet som här avses medverkar dock inte till att förbättra de arbetslösas förutsättningar att få arbete. Något särskilt statsanslag bör inte utgå. Det ankommer på utskottet att utforma erforderliga förändringar i den av regeringen föreslagna lagtexten. Med stöd av ovanstående hemställer vi 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om särskilda insatser för arbetslösa i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna att finansfullmakten skall få utnyttjas för åtgärder som syftar till att främja arbetslösa personers ansträngningar att finna arbete, i enlighet med vad som i motionen anförts, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om beredskapsarbete och rekryteringsstöd, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående turistanläggning i , 5. att avslår 4 § i förslaget till lag om vissa flyttningsersättningar, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om avdragsrätten för kostnader vid dubbel bosättning, 7. att beslutar att till Medel för särskilda insatser i Uddev allaregionen på tilläggsbudget III till statsbudget /85 anvisa ett reservationsanslag av , 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om särskilda medel till arbetsförmedlingen, 9. att avslår regeringens förslag att till Småföretagsutveckling på tilläggsbudget III till statsbudgeten för /85 anvisa ett reservationsanslag av , 10. att avslår regeringens förslag att till Medelstillskott till ett regionalt investmentbolag för på tilläggsbudget III till statsbudgeten för /85 anvisa ett reservationsanslag av , 11. att avslår regeringens förslag till regler för lokaliseringsbidrag i , och kommuner, 12. att beslutar att avslå regeringens förslag att till Lokaliseringsbidrag m. m. i på tilläggsbudget III till statsbudgeten för /85 anvisa ett reservationsanslag av , 13. att beslutar att avslå regeringens förslag att till Lokaliseringslån i på tilläggsbudget III till statsbudgeten för /85 anvisa ett reservationsanslag av , 14. att beslutar att på tilläggsbudget III till statsbudgeten för /85 anvisa ett reservationsanslag av . för riskgarantilån i enlighet med vad som i motionen och i motion 1984/85:2950 anförts, 15. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om särskilda utvecklingsinsatser i , 16. att beslutar att till Särskilda utvecklingsinsatser i på tilläggsbudget III till statsbudgeten för /85 anvisa ett reservationsanslag av . i enlighet med vad som i motionen anförts, 17. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om frisläppande av investeringsfonder, 18. att beslutar att avslå regeringens förslag att till Bidrag till studiecirklar i på tilläggsbudget III till statsbudgeten för /85 anvisa ett reservationsanslag av , att avslår regeringens förslag beträffande studieverksamhetens ekonomiska administration och villkor. . HÖGMARK (m) () () ()