mot · G902220 · 1985-11-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:220 m. fl. Ändrade grunder för bestämmande av den statliga bostadslåneräntan (prop. 1985/86:63) Förslaget om att ge regeringen möjlighet att kunna höja bostadslåneräntan motiveras med att regeringen vill kunna beakta ränteläget i fråga om annan statlig upplåning än den som sker genom långfristiga obligationslån. En höjning av bostadslåneräntan innebär en besparing för statskassan (ett budgettillskott) och en utgiftsökning för boendet. En besparing som drabbar bostadskonsumenterna vore emellertid olycklig i ett läge där bostadspolitiska och sociala skäl i stället motiverar ökade satsningar på bostadssektorn. En anpassning av bostadslåneräntan till räntan på statsskuldsväxlar, riksobligationer, allemanskonton m. m. skulle innebära ett närmande till den s. k. marknadsräntan och den rika flora av olika upplåningsformer som finns, avpassade för olika penningplacerares behov, allt enligt mera marknadsmässiga former. En sådan anpassning innebär i sig en form för fortsatta nya transaktioner på lånemarknaden med allt högre räntenivåer och torde knappast vara förenlig med förslagen om en allmän räntesänkning och lågräntepolitik. En räntesänkning skulle exempelvis vara positiv för att minska statens utgifter på bostadssektorn. lägre ränta skulle betyda omkring 800 milj. kr. i budgettillskott (besparing) på ett budgetår. En höjning av bostadslåneräntan, även om höjningen stannar vid , torde ge en nettoeffekt av ca 450 milj. kr./år. Det skulle bli motsvarande fördyring för kommuner (tomträttslån, markförvärvslån, hyresförlustlån), bostadsföretag (lokaler, centrumanläggningar etc.) och småhusägare (med statliga lån utan räntegaranti). Om man från regeringen föreslagit att huvuddelen av vad man sparar in genom att höja bostadslåneräntan skulle stanna kvar på bostadssektorn och omfördelas till exempelvis barnfamiljernas bostadsbidrag hade vpk kunnat diskutera frågan om att ge regeringen sådan möjlighet. Vpk har också som bekant försökt att erhålla sådana försäkringar från regeringen och konkret föreslagit en ordentlig förbättring av bostadsbidragen, genom uppräkning av inkomst- och övre hyresgränserna. Många tusen hushåll, framför allt flerbarnsfamiljer, måste nu få en uppräkning av bostadsbidragen för att kompensera sig för den urholkning som skett och för att klara ständigt ökade boendekostnader. Vi vill inte vara med om att göra indragningar av samhällets bostadsstöd för att minska budgetunderskottet. Det förhållandet att bostadslåneräntan var högre 1982, att en mindre del av småhusägama åter kommer in i räntebidragssystemet vid en höjning och att inte bara småhusägare drabbas förändrar inte vpk:s syn på föreliggande förslag. Om majoritet ändå antar förslaget som ger regeringen möjlighet att kraftigt höja bostadslåneräntan, och anpassa den till de förändringar i fråga om villkoren för den statliga upplåningen som skett , menar vi att bör uttala att de besparingar som därigenom sker skall komma bostadssektorn till godo. Med stöd av det ovan framförda hemställs 1. att beslutar att avslå proposition 1985/86:63, 2. att - därest yrkandet under 1 ej vinner bifall som sin mening uttalar att uppnådda besparingar skall komma bostadssektorn till godo. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)