mot · G902t260 · 1985-01-01 00:00:00 — m. fl. (vpk) Scandinavian , m. m. mäktigaste män har fått en idé. Den är ett hot mot oss som vill andas ren luft. Vi som gillar levande landsbygd och levande granar. Vi som tycker att det ska finnas båtar, varv, hamnar och tåg i det här landet. Idén kallas Scandinavian Link. Stora krafter är i rörelse för att förverkliga den här idén. (Ur org. MOTLÄNKENS folder Huvudlöst) Ekonomiska makthavare i och använder termen eurosclerosis för att beteckna ekonomiska tillstånd. Termen uttrycker uppfattningen att det gamla ekonomiska system blivit förstelnat eller åderförkalkat. Etablissemangets ekonomer och industrimagnater anser nämligen att lagar och bestämmelser som handlar om arbetsmarknaden, industrin, miljön m. m. har gjort att inte lika snabbt som kan anpassa sig till nya villkor. Volvochefen , som delar nämnda syn, höll ett tal i där han följdriktigt förespråkade en ny Marshallplan för industri. pläderade för en politisk strategi där industrin skall spela en aktiv roll när det gäller att formulera krav på den framtida tillväxten i nationerna. 1983 sammankallade Volvochefen en grupp europeiska industriledare för att diskutera det europeiska initiativet. Idén till mötet sägs ha lanserats av dåvarande EG-kommissionären , som tillsammans med andra från kommissionen deltog på mötet. De projekt som diskuterades är vägsystem, broar, telecommunication highways och projekt för att öka energioberoende. Industriledarna ansåg att en av de viktigaste finansieringskällorna till projekten skulle vara de statliga satsningar som tidigare gått till dödsdömda industrier. Förhoppningen, som senare infriats, var att industriledarnas förslag skulle få stöd hos västvärldens regeringschefer och att de skulle tas upp på den s. k. tiogruppens årliga ekonomiska toppmöten. På europeisk nivå bildades en industriklubb vars syfte klargjordes av med följande ord: Det som är nytt med denna klubb är att vi inte är en vanlig påtryckarorganisation. Vår strategi är handlingsinriktad, inte bara en ny bön om hjälp. Volvochefen fick också de nordiska statsministrarnas välsignelse att tillsammans med den finländske finansmannen, f.d. socialdemokratiske industriministern , leda en I gruppen har från resp. land ingått någon tung industriman . 1985/86 och personer med goda kontakter inom arbetarrörelsen. Ett arbetsområde för den nordiska gruppen har varit att lägga fram förslag till en reformering av de nordiska ländernas utbildningssystem för att tillgodose samhällets och industrins behov av datakunnande. Men huvuduppgiften var att som det verkligt stora projektet ta sig an Scandinavian Link. Den europeiska storfinansklubbens (Roundtable of European Industrialists/ , Thyssen, m. strävan är att öka sin konkurrenskraft och vinst. I rapporten heter det: - Europeisk industri får ej hindras från att söka uppnå stordriftsekonomi och optimal marknadsförings- och tillverkningsstrategi på grund av brister i dess transportsystem. Projektförslag anpassade till ScanLink-idéerna har utretts på under ledning av statssekreterare , vars tunga grupp förberedde den nordiska handlingsplan som senare antogs som en rekommendation av . Beslut rogs i (efter att ha behandlats i brevväxling mellan och , tagits upp i etc.) Planen, som fick titeln för ekonomisk utveckling och full sysselsättning omfattar industripolitik, datateknologi och olika delprojekt. Planens mest konkreta delar syftar till omfattande förändringar i den s. k. infrastrukturen i de nordiska länderna med vägprojekt, brosystem och nät för tele- och datakommunikation. Investeringsförslagen på kommunikationsområdet ansågs präglade av ett viktigt nytänkande som skall ge företagen i bättre villkor och expansionsmöjligheter - helt i anda. F.d. LO-ordföranden , ledamot i ekonomiska utskott, sade enligt protokollet från , följande om näringslivstopparnas insatser: - Det finns en och annan som tillskriver den s. k. Gyllenhammarsgruppen 'äran av förslaget till handlingsplan. Låt mej helt enkelt erinra om att hela programmet för utbyggnaden av kommunikationer vore omöjligt utan statsmakternas medverkan och övergripande ansvar . samarbetet har tillförts nya impulser från fackliga samorganisation (NSF). Som ordförande i utskottet har jag varit med om alla turerna. efterhandskonstruktioner (i historieskrivningen) kommer därför aldrig att bli trovärdiga. Beskrivningen av händelseförloppet, liksom citatet ovan äger ett speciellt intresse eftersom representanter för regeringen kategoriskt förnekat att regeringen någonsin behandlat frågan om "Gyllenhammargruppens Vid ett möte i Köge beslutade Arbetarrörelsens nordiska samarbetskommitté () att utse en arbetsgrupp för ekonomisk politik med representanter från socialdemokratiska partier och landsorganisationer i . Uppgiften var att "klarlägga villkoren för en mer expansiv ekonomisk politik. Gruppen säger i sin rapport, daterad 7 under rubriken om Scandinavian Link att man inte tagit Mot. 1985/86 ställning till om det bör genomföras i sin helhet. Det framgår dock att T260 mycket stora delar av projektet är angelägna och bör genomföras. propagerade finansminister för och hyllade initiativ. Finansministern deklarerade också att han ämnade påverka tiogruppens övriga ministrar med utgångspunkt från Roundtable- och Gyllenhammargruppens resp. förslag. drömlänk - en motorväg från till kontinenten, m. fl. brobyggen - var etablerad som projektidé på statsmannanivå utan att riksdag ens haft tillfälle att debattera frågan. I den europeiska industriklubben Roundtable of European Industrialists rapport förekommer tre konkreta projekt för : 1) Euroroute, en fast förbindelse mellan och över 2) ScanLink, en plan för att fylla igen luckorna i väg- och järnvägsförbindelserna mellan , , och norra 3) Ett transeuropeiskt järnvägsnät för höghastighetståg med farter . Den europeiska industrigruppen med Volvochefen i spetsen förutsätter en våldsam ökning av transporterna på nämnda leder, dock utan att närmare gå in på vilka företagsprodukter som skall rulla på de nya superautostradorna. Maktelitens syfte med att förändra den s. k. infrastrukturen i , och övriga har sitt ursprung i synen på som åderförkalkat. En Marshallplan i modern tappning enligt officiella modell försvaras med att skall hänga med i konkurrensspiralen för att hävda sig mot och . Grundfilosofin kretsar kring transporterna och att s. k. högvärdiga produkter kommer att innebära ett större transportbehov, mer högfrekventa transporter etc. En av Volvos chefer sammanfattar den strategi som kräver en ny struktur på följande sätt: - betraktade vi som en tillgång (under andra ) - ser vi lager som slöseri. Strävan i alla företag går mot att öka kapitalomsättningen och undvika att kapital är bundet i lager och förråd. Företag som strävar efter ett transportsystem där produkterna rullar direkt från sista stationen på produktionslinjen till marknaden. En Scandinavian Link från till skapar möjligheter för en enda stor anlöpningshamn i med anknytning till de amerikanska rederiernas jordenruntlinjer. känslosamma yttranden om nordisk samhörighet kan komma att lösas upp i avgasmolnen efter långtradare på väg till en WorldLinkstyrd av amerikanska intressen. Den förre amerikanske utrikesministern har också sagt sig vilja bilda en Roundtable of Industrialists för att förstärka banden mellan och . Volvochefen beskrivs som den lämpligaste partnern för att starta en sådan Om ScanLink byggs kommer av parti- och styckegodset av nu Mot. sjöanknutna transporter att föras över till landtransporter, enligt en rapport Många jobb i hamnarna kommer att försvinna och sjöfarten hotas på i första hand hamnarna på syd- och . I rapporten från den europeiska storfinansgruppen nämns även folkomflyttningar som viktiga förändringar i infrastrukturen. Medan regeringsrepresentanter i ömsom pläderar för, ömsom förnekar, att man över huvud taget engagerat sig i kan vi konstatera att visioner riskerar att förverkligas utan att någon tagit ansvaret för att beräkna de totala miljömässiga eller samhällsekonomiska följderna av projektet. När presenterade sitt vägprojekt i passade han på att ge regeringen en eloge för att den gett klarsignal för motorvägen i , vilket sågs som ett steg i rätt riktning. I bilaga 8 till budgetpropositionen presenteras aktuella delar av den nordiska handlingsplanen från . Två av tre sådana vägobjekt har redan påbörjats. Det tredje, motorvägen mellan och , har mött mycket starkt motstånd i och av lokalbefolkningen. Beträffande sträckan St berörs framför allt i olika grad beroende på alternativ sträckning. Regeringens beslut att uppdra åt att projektera ovannämnda motorväg togs i all hast i samband med att Volvos planer på etablering i offentliggjordes. Tanken är att vägbygget skall påbörjas för att tillfredsställa bilföretagets krav. Det trafikunderlag som normalt krävs för att motivera motorvägssatsningar är ca 15 000 fordon . Trafiken söder om är mindre än hälften av detta. För sträckan fanns i tidigare planer, dvs. före regeringens akuta ingripande, endast en serie åtgärdsförslag för att minska olycksriskerna. En sådan satsning har stark folklig förankring i motsats till motorvägsplanerna. Skillnaden kostnadsmässigt är anmärkningsvärd: enligt tidigare prioritering skulle hela E 6-an norr om kunna förbättras för 300 milj. kr., medan enbart de motorväg som möter allt starkare motstånd nu beräknas till ca . Oavsett vilket alternativ som väljs för sträckan St och även om motorvägsplanerna krymps ned till en motortrafikled, vilket nu nämnts av kommunikationsministern, handlar det om ett onödigt och dyrbart projekt för att tillgodose Gyllenhammargruppens intressen. Om en sådan satsning görs betyder det att den mycket starka folkliga opinionen körs över och att hotas av förödelse av hela samhällen, som t. ex. , alternativt att stora natur- och kulturvärden i skogsbygden går till spillo. Skogsdöden, i en redan hotad region, påskyndas av varj e satsning som förutsätter en ökning av landsvägstrafiken. Med hänvisning till vpk:s syn på trafik- och transportpolitiken, vilken bygger på krav om resurshushållning, måste motorvägsbyggnationer ifråga Vpk:s ställningstaganden i trafik-energi-miljöfrågor redovisas i andra Mot. 1985/86 motioner. Miljöfrågorna och förslag till lösning på de stora problem som finns är omöjliga att diskutera lösryckta ur sitt sammanhang. Med en transport- och trafikpolitik som utgår från ett samhällsekonomiskt perspektiv, där hänsynen till miljön och människornas behov är vägledande, hamnar man på kollisionskurs med ekonomiska maktgruppers visioner. Vpk:s alternativ med offensiva satsningar på spårbunden kollektiv- och godstrafik, kustsjöfart, upprustning och utbyggnad av järnvägarna och en massiv satsning för att överföra tung trafik från landsväg till järnväg sammanfaller med miljörörelsens och organisationen . I konsekvens med detta anser vpk att Västkust- och Bohusbanorna skall rustas upp för ökad kapacitet. När det gäller vägsträckan mellan och måse nämnas att motorvägen till var helt oplanerad. Det brukar i övriga fall ta av noggrann planering innan en landsväg kan byggas. I budgetpropositionen återfinns nu det förslag som tillfredsställer ScanLinkidéerna och som är det dyraste bygget i historia. Fackliga representanter liksom landets vägdirektörer förbluffas av de snabba ryck med vilka regeringen i olika sammanhang kört över prioriteringsplaner. Verket fråntas sin auktoritet genom regeringens samarbete med och nya roll som övernationellt organ. De förändringar som skett förändrar också den regionala balansen på ett drastiskt sätt. Anpassningen till storföretagens krav på supersnabba transporter leder till att nödvändiga vägsatsningar i t. ex. fördröjs ytterligare. Vpk anser att E 6 bör rustas upp av trafiksäkerhetsskäl på här nämnda avsnitt. är en idé som föddes långt innan industrimagnaterna lanserade sin nya strategi. Men den passar som hand i hanske med den reflektionslösa tillväxtfilosofi som presenterats. I likhet med övriga delar av plockas broförslaget fram än en gång som den stora arbetsskapande satsningen i en krisdrabbad region. När innevånare chockades av beslutet om varvsnedläggningen användes löften om motorvägssatsningar för att blåsa under uppfattningen att jobb skall skapas till vilket pris som helst. När nu också redan höga arbetslöshet ytterligare förvärras kommer starka krafter att verka för att broprojektet förverkligas genom att ett visst antal arbeten kan skapas på kort sikt. Efter åratals utredande om Öresundsförbindelserna har ännu ett förslag presenterats, vilket dock lyfts ut ur budgetpropositionen i avvaktan på en regeringsöverenskommelse med . Den senare förutsätter att först tar beslut om en fast förbindelse över Stora Bält. Något sådant beslut har ännu inte fattats. Även denna fråga ingår som ett delprojekt i länk. har genom den antagna rekommendationen i om handlingsplan för ekonomisk utveckling och full sysselsättning överlåtit åt att utreda frågan om en ny låneordning (UNI) inom Nordiska Investeringsbankens verksamhet. Den särskilda låneordning som därefter tillskapats innebär att från att ha fungerat som parlamentariskt rådgivande församling nu genom sambandet med kan styra nationella investeringsprojekt. Självfallet kan väginvesteringar göras med hjälp av en sådan nämnd låneordning, vilken nu också omnämns i budgetpropositionen. Men varför just till en motorväg som näringslivets mäktigaste män vill ha men som aldrig prioriterat? I budgetförslaget sägs dels att motorvägen mellan och beräknas till 300 miljoner mer än som angivits i handlingsplan, dels att det lån som skall finansiera motorvägen inte kommer att belasta statsbudgeten förrän . måste trots allt festen till storfinansens ära betalas. fanns ett organiserat motstånd mot planerna på . På Svenska var det den stora frågan och liksom för , och regionala och lokala motståndsgrupper gällde det att informera om konsekvenserna för miljön. Flertalet protesterande rörelser har också pekat på en odemokratisk handläggning av vägplaneringen särskilt beträffande den kontroversiella vägsträckan i . Inom socialdemokratin finns också ett starkt motstånd mot förslagen om motorvägsbyggen, och starkt ökad trafik. I det miljömanifest som , , och Unga Örnar antog finns en kraftig markering mot den trafikoch transportpolitiska inriktning som ScanLink företräder. har också spänningar inom regeringskretsen i frågan om ScanLink antytts. En av regeringens miljöpolitiskt sakkunniga anser t. ex. att förslaget är otidsenligt ur miljösynpunkt. Med hänvisning till kostnaderna har dessutom kommunikationsministern uttalat att motorvägen kan komma att omprövas. I och med riksdagsbeslutet från om miljöaspekter på landets vägpolitik har motståndarna till ScanLink och ökad bilism i storföretagens anda fått ytterligare stöd för sina krav. beslutade om skärpta krav för avgasrening för personbilar m. m. deklarerade att ökade transporter på järnvägen är av stor betydelse från miljösynpunkt. dessutom viktiga miljöaspekter på vägpolitiken. har beslutat att förslag till stora resurskrävande motorvägssys- T260 tern, vilkas syfte är att prioritera landsvägstrafiken, måste bli föremål för en omsorgsfull och kritisk prövning. Miljöaspekterna skall enligt samma beslut särskilt beaktas i vägplaneringen . Med detta helt nya synsätt står det klart att varje etapp av som innebär en prioritering av landsvägstrafiken, typ motorvägsbygget St , strider mot riksdagsbeslutet och måste dömas ut av miljöskäl. Detsamma måste gälla Öresundsbrosatsningar enligt vårt sätt att se. Volvomakt och övernationella förbund drömmer om motorvägar. En del tror att han ha någon slags världsförbättrande syften med sina visioner. Andra vet att han är bilförsäljare. Det vore tjänstefel av honom att inte kräva satsningar på bilism. har det bland socialdemokrater höjts röster för att få tillstånd en samhällspolitisk och ideologisk debatt om den nya typ av ekonomiska och politiska makteliter som växt fram i . Ett exempel är bok som pekar på de korporativistiska drag som finns genom allianser mellan män i toppositioner inom arbetarrörelsen fackförbunden och socialdemokratin, samt näringslivet. väg är ett tillspetsat exempel på detta och sammanfaller helt med finansministerns planer för framtiden i , den s. k. tredje vägen. Den tredje vägen bär alltså korporativistiska drag. I kommentarerna till årets statsverksproposition har det sagts att en borgerlig regering aldrig skulle ha vågat utmana arbetarrörelsen så som skett. Förspelet till och lanseringen av idén med Scandinavian är ett av de grövsta exemplen från av på det odemokratiska spel som bedrivs över de förtroendevalda riksdagsledamöternas huvuden. Endast inom mellan representanter för topparna inom bilindustrin, regeringen, fackföreningsrörelsen och bankvärlden tillåts en diskussion om för folket avgörande frågor till dess att strategin anses så förankrad bland ett antal utvalda att massmedia kan lätta på förlåten. När massmedia presenterar sin bild av spelet för folket, framställs storfinansens främsta företrädare som visionärer med känsla för landets och människornas behov. handlingsinriktade strategi och samarbetsvilja visas upp som ett exempel på bärkraften i socialdemokratins snedvridna filosofi att det som är bra för är bra för löntagarna. olika uttalanden från välbesökta presskonferenser citeras i pressen som om ingen journalist kommit på tanken att kejsaren - doktor - framträtt utan kläder. Ingen TV-reporter har vågat utropa några utmanande meningar om kejsarens nya kläder. Och ändå har företagsledaren enligt en rad citat i riksmassmedia bjudit på rikliga tillfällen. När den kapitalistiska profithungern dammas av kan det låta som följer ur mun: Själv tror jag att det finns ett stort intresse för och vi genomför just nu en opinionsundersökning för att se om det är fallet. Scandinavian Link är inte bara ett rejält och handfast projekt - det är också symboliskt, det ska binda oss närmare varandra. Begreppet har mindre med geografi och mer med känslor att göra. Det vore bra med en ny nordisk folkrörelse. Medan Volvochefen framträder med ett falskt och uppblåst patos håller sig Mot. 1985/86 de nordiska statsministrarna blygsamt i bakgrunden trots att ministerrådet T260 backat upp det forna Roundtable-förslaget i sin nordiska tappning. Vår egen finansminister, , har också visat upp en mer rättvisande framtoning än brodern då han rest runt i för att sprida dennes visioner om ett nytt i Thyssen- och Siemensbrödernas smak. var i dessa sammanhang uppfriskande öppenhjärtig i pressutskicken. Finansministerns gåpåaranda fungerade ända till dess att miljörörelsen började sätta sig in i och ifrågasätta och Feldts väg. Informationen från , , och Motlänken om att ett nytt motorvägssystem skulle påskynda skogsdöd och naturskövling kom att leda till en propagandistisk helomvändning inom regeringskretsen. var motståndet mot så pass starkt att den nyvalde kommunikationsministern, , tillika ledamot i , helt frankt förnekade att regeringen någonsin diskuterat frågan - ja, att man inte ens haft anledning att göra det! och roll när det gäller att försöka baxa projekt till seger är märkligt och strider såvitt vi vet mot dessa organs traditionella arbetsmetoder. Den som med ärliga syften värnar om ett ökat nordiskt parlamentariskt samarbete borde först och främst sträva efter att olika förslag får en folklig förankring i resp. land. När det gäller Scandinavian Link har en hel rad herrklubbar och klassamarbetsorgan byggts upp och använts för att få projektet i hamn. Det mest famösa skrytet över dessa lyckade satsningar har chefen för , , stått för. Ternryd, som tillsatts som ordförande i den s. k. styrgruppen för ScanLink, är också ordförande i , och dessutom styrelseledamot i byggkoncernen . Ternryd stoltserade i samband med ett jubileumsföredrag på Tekniska högskolan i med sina insatser för ScanLink, vilka ansågs ha forcerats med hjälp av en biåslampa i rumpan på politikerna. Vilka politiker, eller vilkas rumpor som utsatts för Ternryds behandling i denna första omgång i beslutsprocessen ger sig självt: de mest offensiva häckarna på det svenska . Med hänvisning till vad i motionen anförts föreslås 1. att under hänvisning till beslut med anledning av jordbruksutskottets betänkande 1985/86:11, i vad avser miljöaspekter som bör anläggas på vägpolitiken, som sin mening ger regeringen till känna att den utbyggnad av som går under namnet Scandinavian Link ej bör komma till stånd och att Västkust- och Bohusbanornas kapacitet utbyggs, 2. att uttalar att en plan för upprustning av ur trafiksäkerhetssynpunkt bör utarbetas och genomföras i enlighet med vad som anförs i motionan, 3. att avslår proposition 1985/86:100, bil. 8, , B 3, byggande av statliga vägar, i vad avser motorväg E 6 mellan och i , 4. att hos regeringen begär förslag till en plan för bevarande och utbyggnad av trafik och kustsjöfart. 1985/86 T260 (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)