mot · G8021104 · 1985-01-22 00:00:00 — 1984/85:1104 m. fl. har, trots förbättrade konjunkturer, en fortsatt, relativt sett, hög arbetslöshet och ett minskande befolkningstal. För att uppnå en positiv sysselsättnings- och befolkningsutveckling krävs rejäla statliga insatser för att komplettera och stödja det regionala och lokala arbetet. Som befarat har folkmängden i minskat även . Befolkningstalet har gått ned med ca 700 personer. Detta innebär att länet minskat med drygt 4 100 personer. Det stora födelseunderskottet är alltjämt ett allvarligt problem. Den svåra situationen på arbetsmarknaden, särskilt för ungdomen, har medfört att länet har haft ett flyttningsunderskott i . har länet således tappat 2 035 personer från denna åldersgrupp. Länets snabba befolkningsminskning inger oro. Den innebär att befolkningsunderlaget för grundläggande servicefunktioner i olika delar av länet rycks undan och att basen för finansieringen av och kommunernas verksamhet rubbas. Särskilt allvarlig är utvecklingen i länets norra och östra delar. Arbetsmarknaden i länet har utvecklats på ett positivt sätt. Sålunda har antalet lediganmälda platser ökat med , och den öppna arbetslösheten har minskat från ca 10 000 på till ca 8 000 . Till en del beror förbättringen på införandet av systemet med ungdomslag och rekryteringsstöd, men även den förbättrade industrikonjunkturen och ett successivt förnyat näringsliv har haft en positiv inverkan på sysselsättningsutvecklingen. Det allmänna intrycket är att ungdomslagen fungerat bra och att omsättningen av ungdomar varit stor. Sålunda har närmare 4 000 ungdomar under varit sysselsatta genom ungdomslagen. Ett efter hand alltmer uttalat problem är att ungefär en tredjedel av ungdomarna, främst flickor med ingen eller allmän gymnasieutbildning, har haft en tendens att bli kvar i ungdomslag . Detta är ett problem som speciellt måste uppmärksammas. kan man förutse - om minst nuvarande nivå behålls vad gäller arbetsmarknadspolitiska insatser - att den öppna arbetslösheten kommer att ligga något lägre än men med ett inslag av fortsatt hög långtidsarbetslöshet. Tecken tyder på att konjunkturutvecklingen senare planar ut med risk för att arbetslösheten i åter kan komma att öka. Skall ytterligare försämringar kunna undvikas 1985-1986 måste de arbetsmarknadspolitiska insatserna ligga på en hög nivå. I ett något längre tidsperspektiv finns anledning till särskild oro för syselsättningsutvecklingen i . Det är därför angeläget att få till stånd en ökning av industriinvesteringarna för att därmed trygga och öka industrisysselsättningen. Sysselsättningen inom den offentliga sektorn behöver ökas. Inom övriga sektorer måste också åtgärder vidtas. Från länets sida har betonats att speciella situation med en kombination av glesbygdsproblemen i norra inlandet och strukturomvandlingsproblemen i Bergslagen inte tillräckligt uppmärksammats. Det är just kombinationen av olika problem som lett till att har ett av de högsta arbetslöshetstalen i landet. Till detta skall läggas att en fortsatt strukturomvandling med tillhörande sysselsättningssvårigheter som följd inte kan uteslutas vid en kommande konjunkturnedgång. köp av Billerud kan befaras medföra åtgärder som minskar arbetskraftsbehovet. och AGA:s köp har dessutom inneburit att avgörande beslut för industrisysselsättningen fattas utanför länets gränser. En samlad och målmedveten satsning på har goda utsikter att lyckas. rika naturresurser i form av bl. a. skogar och mineraltillgångar, länets rika industritradition och inte minst tillgången på erfaren och kunnig arbetskraft utgör en viktig resurs. Detta är viktiga utgångspunkter vid bedömningen av utvecklingsmöjligheter. En utbyggd samhällsservice i form av hälso- och sjukvård, skolor etc. och ett bra geografiskt läge med bl. a. närhet till den expansiva norska marknaden, är andra viktiga förutsättningar. rika naturresurser kan i än större utsträckning nyttjas för vattenbruk, turism, rekreation och friluftsliv. Dessutom har länets långa och levande kulturtradition, som bl. a. fått till följd ett rikt utbud av kulturaktiviteter, alltmer börjat uppmärksammas som en viktig resurs i länets utvecklingsarbete. utgör vidare ett naturligt tillväxtcentrum i , med god tillgänglighet och med en expansiv och utåtriktad högskola. har på många sätt varit ett föregångslän för ett nytt arbetssätt byggt på samverkan och starkt lokalt och fackligt engagemang. Arbetet i länet har också kommit i gång bra och ett flertal lovande projekt pågår t. ex. inom data- och elektronikområdet samt för att utveckla vattenbruket. Att åstadkomma den nödvändiga omstruktureringen av länets näringsliv kommer emellertid att ta tid, och det kommer också att krävas ett fortsatt starkt stöd av regering och riksdag. Mot bakgrund av den beskrivna utvecklingen i länet vill vi i denna motion redovisa våra krav på särskilda insatser för , insatser som vi menar förstärker och kompletterar förutsättningar att vända utvecklingen i positiv riktning. Erfarenheterna av arbetet med de regionalpolitiska projektmedlen har inneburit att arbetet på den regionala nivån kunnat intensifieras. Det har blivit mer konkret och åtgärdsinriktat. Sådana fria resurser bör med fördel även kunna ställas till förfogande på liknande sätt inom arbetsmarknadspolitikens område. Vi föreslår därför att länsarbetsnämnden, i samråd med övriga regionala intressenter, friare får besluta om dispositionen av tillgängliga arbetsmarknadspolitiska resurser. a. bör i vissa fall beredskapsarbete kunna kombineras med lokaliseringsstöd, och länsarbetsnämnden bör också kunna besluta om vissa utbildningsinsatser i samband med omstruktureringen inom industrin. Det finns inom länet goda erfarenheter av de utbildningsinsatser som gjordes inom i i samband med deras omstrukturering till programvaruinriktad verksamhet. Ungdomsarbetslösheten är hög i . Den s.k. Orebromodellen, som innebär garanti om arbete i någon form eller utbildning för alla ungdomar upp till , borde införas i någon Värmlandskommun, exempelvis i , som har hög ungdomsarbetslöshet. Behovet av skyddad verksamhet ökar i länet, bl. a. som en följd av ökad långtidsarbetslöshet. Ett s. k. timtak har satts för den regionala stiftelsens (Erress) verksamhet. Det betyder att expansionen omöjliggörs. Detta innebär att allt fler handikappade inte kan erbjudas ett arbete i den form som i många fall är den enda som står till buds. Ur såväl humanitär som samhällsekonomisk synpunkt är det motiverat att satsa på en fortsatt utbyggnad av verksamheten inom Erress. En projektreserv av investeringsobjekt är nödvändig om arbetsmarknadspolitiska insatser med kort varsel skall kunna genomföras. Projekteringskostnaderna är för kommunerna en betydande utgift. Ett förbättrat projekteringsläge skulle kunna nås om det tidigare bidraget på återinfördes. Regeringen bör vidare uppmärksamma behovet av byggnadsinvesteringar inom olika statliga förvaltningar. Mycket angelägna sådana är en genomgripande modernisering av stationsbyggnaden och bangården i samt undervisnings- och servicelokaler vid högskolan i . De senare är motiverade särskilt med hänsyn till den stora betydelse högskolan i har för länets långsiktiga utvecklingsmöjligheter. beslut om målsättningarna för lokalisering av central statlig verksamhet har inte uppnåtts. Dessutom har effekten av genomförda utlokaliseringar urholkats genom de besparingar och rationaliseringar som pågår. Mot bakgrund av att behovet av nya arbetstillfällen i länet ökat bör därför komma i fråga som mottagnningsort dels vid de överväganden om utflyttning av statlig verksamhet som förestår som ett resultat av regeringens uppdrag till verken att redovisa vissa decentraliseringsmöjligheter, dels vid inrättandet av nya myndigheter samt vid organisationsförändringar. är genom sina goda kommunikationer och sin goda servicenivå väl lämpad som mottagningsort. En lämplig lokalisering är enligt vår mening den centrala myndigheten inom den nya organisationen för den särskilt anordnade arbetsmarknadsutbildningen (AMU). har under det pågående budgetåret lyckats utveckla och genomföra betydande insatser inom ramen för regeringens försöksverksamhet med breddutbildning inom dataområdet. Det stora intresse som visats för projektet är mycket glädjande med tanke på det omfattande förnyelsebehov som finns inom det värmländska näringslivet. Vi bedömer det därför som ytterst angeläget att verksamheten får fortsätta. Den bör även utvidgas, med en betoning på något längre utbildningsinsatser. Åtgärder för att främja förnyelsen av näringsliv Utvecklingsarbetet i länet skulle väsentligt förstärkas om forsknings- och utvecklingsresurserna i länet vore bättre utvecklade. Genom tillkomsten av länets FoU-råd har grundförutsättningarna förbättrats men ytterligare insatser måste tillföras högskolan i . Planeringsarbete pågår för ett utvecklingscentrum och en industripark i anslutning till högskolan i . Projektet avser en uppbyggnad av FoU-verksamhet inom några för länets utveckling viktiga områden. För en sådan verksamhet krävs vissa enkla lokaler i anslutning till högskolan. Det är angeläget att statligt stöd utgår till projektet, som drivs i samverkan mellan högskolan, näringslivet, och offentliga organ. Det är också viktigt att den satsning på regionalt viktig FoU- och kontaktverksamhet som föreslog genomförs. Endast en mindre del har förverkligats. prioriterar områdena teknisk kemi, arbetslivsforskning och datapedagogik. Det sistnämnda är ett ännu föga behandlat men angeläget forskningsområde, som högskolan i arbetar med i samverkan med länsprojektet och data i . Högskolans goda samarbete med länets fackliga organisationer och med arbetslivscentrum har medverkat till en mycket aktiv forsknings- och informationsverksamhet kring arbetslivsfrågor. Vi bedömer denna verksamhet som mycket angelägen och utvecklingsbar. Vi anser att medel bör tillföras verksamheten för ökade FoU-insatser vid högskolan i /86. Stiftelsen med , . Handelskammaren m. fl. som huvudmän bedriver en intensiv kontaktverksamhet för att få till stånd en ökad regionalt anknuten FoU-verksamhet inom viktiga tekniska områden. Rådet sammanför näringsliv och forskande institutioner vid t. ex. universitet, högskolor, branschinstitut. Det arbetar dessutom med projektinitiering inom bl. a. det kemitekniska området där projekt inom regionalt intressanta nischer bedrivs. Det är förmånligt att fått del av de medel för kunskapsspridning som beslutade om förra året. Stiftelsen bör enligt vår mening fr. o. m. 1985/86 få ett årligt reguljärt statligt bidrag för att rådet, vars positiva effekter nu kan påvisas, skall kunna få möjligheter att vidareutvecklas. Utvecklingsarbetet i länet skulle underlättas om det fanns en bättre utbyggd teknisk och naturvetenskaplig utbildning. Ingenjörstätheten i länet är låg. har lagt förslag om utveckling av utbildningen i teknik vid högskolan till allmänna utbildningslinjer för studerande med olika bakgrund. Vi noterar med tillfredsställelse att regeringen föreslagit att en tvåårig yrkesteknisk högskoleutbildning inom högskolan med 30 platser benämnd produktionsteknisk linje skall förläggas till . Det är emellertid enligt vår mening angeläget att behoven av en fortsatt utbyggnad av högskoleutbildningen inom teknikområdet vid högskolan i beaktas i det utvecklingsarbete som pågår inom och . I blir turismen alltmer betydelsefull som sysselsättningsskapande faktor. Prognoser tyder på snabbt ökande möjligheter för länet inom turistområdet. växer behovet att en utbildningslinje inom området anordnas vid högskolan i . Frågan om utbildningslinjer inom turismområdet utreds f. n. Det är angeläget att en sådan linje anordnas i . Lärarutbildningen i har lång tradition och hög kvalitet. Till detta bidrar i hög grad den omfattande samverkan som sker mellan olika lärarutbildningslinjer och med utbildningen inom de andra yrkesutbildningssektorerna vid högskolan i . F. n. pågår arbete med ett omfattande projekt för att pröva samverkan mellan ämneslärar- och mellanstadielärarutbildningarna. En sådan samverkan kommer att ge positiva spridningseffekter till verksamheten i . Den ofta besvärliga övergången för många elever vad gäller mellan- och högstadierna kan mildras. UHÄ har uttalat att även i fortsättningen bör vara en ort med fullständig lärarutbildning. Det är enligt vår mening angeläget att lärarutbildningen i har en nivå som ger erforderlig grund för en fortsatt konstruktiv utvecklingsverksamhet. Inom gymnasieskolan bör ökad uppmärksamhet riktas mot de möjligheter som finns att utveckla kurser och linjer som kan tillgodose nya och expansiva sektorers behov av arbetskraft. Elektronik och data, turism och vattenbruk kan nämnas som exempel. i och rikssågverksskolan i har båda ett väl utvecklat samarbete med resp. delar av näringslivet och bör med rätt stöd kunna vidareutveckla sina funktioner som utbildnings-, forsknings- och teknikcentra inom länet. Det värmländska näringslivet kännetecknas av ett stort förnyelsebehov. För att tillgodose detta krävs en kraftfull närings- och regionalpolitik. Vi avser att mer utförligt återkomma till dessa frågor i samband med den aviserade regionalpolitiska propositionen. I pågår arbete med att försöka realisera en rad projekt som, om de kunde genomföras, skulle ge betydande spridningseffekter. för EDV-programmet (Elektronik och data) pågår sålunda arbete på att etablera resurscentra i , , , och . Centren kan exemplifieras med Resurs Center. Syftet med detta är att etablera och driva ett CAD/CAM-centrum för utbildning, utveckling och forskning kring området verktygsteknik. På vattenbruksområdet bedöms ha stora möjligheter genom tillgång på naturliga vatten av god kvalitet samt naturliga fiskstammar av storöring och sötvattenlevande laxstammar som kan ligga till grund för avelsarbete och odling. En projektgrupp under ledning har bildats, och arbete på en rad områden har påbörjats som syftar till att bl. a. ta vara på laxfiskeresurserna i länet, att utöka fisketurismen, att förbättra förutsättningarna för fiskodling och att främja samverkan mellan odlare samt att försöka åstadkomma en forskningsstation för vattenbruk. Det sistnämnda projektet syftar till att i samarbete med bl. a. åstadkomma ett vattenbrukscentrum i . Ett laboratorium planeras, vilket skulle få tre huvudinriktningar: dels utnyttjande av naturliga (även försurade) vatten, dels fiskodling, dels vattenbruksteknik med tyngdpunkt på integrerade system och produktion av fiskfoder. Ett förverkligande av projektet i fråga förutsätter att särskilda statliga medel ställs till förfogande. Andra strategiska projekt som bör komma till stånd i länet är en forsknings- och utvecklingsstation vid rikssågverksskolan i samt ett industricentrum i . Möjligheterna att förlägga ett utvecklingscentrum/ energicentrum med bl. a. inriktning mot teknik för framställning och användning av inhemska bränslen och andra alternativa energikällor bör också undersökas. har goda förutsättningar för såväl vinter- som sommarturism. Betydande satsningar har också gjorts . Turismen ger värdefulla arbetstillfällen i områden där alternativa möjligheter till utbyggnad av näringslivet saknas. Ett förverkligande av skulle få stor betydelse för hela norra länsdelen och stärka utvecklingsmöjligheterna för hela turistnäringen. För att projektet skall kunna förverkligas krävs en generös tillämpning av gällande regler för lokaliseringsstöd och att reglerna anpassas till de speciella förutsättningar som gäller för turism. Vi bedömer det som mycket viktigt att regeringen medverkar till att genomförs. Särskilda insatser för Bergslagsområdet I särskilt stort behov av förnyelseinsatser är Bergslagsområdet som kraftigt påverkats av strukturomvandlingen. Härigenom har de branscher som varit basen för sysselsättningen minskat. De insatser för förnyelse av näringslivet i Bergslagen som regeringen medverkat till är därför angelägna. Omstruktureringsarbetet kommer enligt vår mening att ta och kräva stort engagemang från central, regional och lokal nivå. Ett omfattande arbete särskilt från kommunernas sida är en nödvändig förutsättning. Vi förutsätter därför att regeringen även anslår medel för förnyelseinsatser inom Bergslagsområdet. Detta är nödvändigt för att arbetet i berörda kommuner skall kunna bedrivas på ett mer långsiktigt och planerat sätt. Det regionala och lokala utvecklingsarbetet har tack vare de regionalpolitiska projektmedlen kunnat intensifieras. Arbetet har blivit mer konkret och åtgärdsinriktat, och goda resultat har nåtts på ett flertal områden. Mot bakgrund av den kombination av problem som drabbat är det nödvändigt att länets andel av projektmedlen ligger på lägst nuvarande nivå. Det är också nödvändigt att investeringsmedel av en friare karaktär kan ställas till förfogande när projekten är färdiga att genomföras. Erfarenheten visar att de projekt som kommer fram ligger inom nya områden som inte täcks in av nuvarande stödsystem. En väl utbyggd infrastruktur är en viktig förutsättning för att lyckas i arbetet på att utveckla länets näringsliv. I detta sammanhang är goda kommunikationer mycket viktiga. Trots att stora insatser skett för att utveckla såväl gods- som persontransportmöjligheterna krävs insatser på vissa nyckelområden. Vi vill här peka på behovet av flygförbindelser som underlättar för bl. a. näringslivet att snabbt nå viktiga internationella centra. En av de viktigaste regionalpolitiska insatserna i är en utbyggnad och förbättring av vägnätet. Detta har understrukits i en av oss framlagd särskild motion. På järnvägssidan är det angeläget att planeras in tidigt vid utbyggnaden av snabbtågsförbindelserna. Vid beslut om eventuella nedläggningar av trafiksvaga banor i länet och övergång till busstrafik krävs att extra medel ställs till förfogande för vägupprustningar. Vänersjöfarten missgynnas av nuvarande utformning av transportstödet. Transportstödet bör få en utformning som även ger landtransporterna till Vänerhamnarna generösare bidragsbestämmelser. Nuvarande prissättning på bensin strider mot den regionalpolitiska utjämning som uttalat som målsättning. Vi anser därför att hos regeringen bör begära en skyndsam kartläggning av bensinprisets variationer och också prövar möjligheterna att åstadkomma ett regionalt rättvisare prissystem på bensin. I länet pågår inom ramen för EDV-programmet en intensiv satsning på utvecklingen av elektronik och data. För att arbetet skall bli framgångsrikt krävs att teleförbindelserna såväl till länet som inom länet förbättras. bör få i uppdrag att prioritera utbyggnaden och förbättringen av teleförbindelser. Det är nödvändigt att de regionalpolitiska aspekterna får väga tungt vid besluten om utbyggnaden av det nya datanätet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behov av särskilda insatser. () () () () () BO FINNKVIST (s)