mot · G8022670 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. lantmäterienhet har fr. o. m. en väsentligt försämrad service att lämna till fastighetsägare, myndigheter och organisationer. Som ett mått på den service lantmäterienheten lämnar kan följande redovisning av handläggningstider vara av intresse: Denna situation är, såvitt vi kan bedöma, unik för landet. Alltsedan omorganisationen 1971 av , varvid bl. a. lantmäterienheten inrättades, har lantmäterienhetens personella resurser i varit otillräckliga. Situationen har under en lång följd av år påtalats i anslagsframställning utan att någon resursförstärkning skett. Av enhetens arbetsuppgifter har den löpande fastighetsregistreringsverksamheten prioriterats på bekostnad av andra uppgifter som exempelvis rättelser av felaktigheter i jord- och stadsregistret, uppläggande av storskaliga fastighetskartor och förberedelsearbeten för det ADB-baserade fastighetsregistret. Lantmäterienheten har likväl under en lång följd av år haft anslagsöverskridanden. De gjorda överskridandena har regeringen efter prövning låtit bero. Innevarande år har enligt regeringens föreskrift verksamheten inom lantmäterienheten anpassats till anvisad anslagsram. Denna anpassning leder innevarande budgetår till ovan redovisade handläggningstider. I fastighetsbildningslagens 19 kap. redovisas vissa huvudregler rörande fastighetsregistret. Av 3 § samma kapitel framgår att uppgift om fastighetsbildning eller fastighetsbestämning införes möjligt sedan förrättning avslutats Vi anser att de i fastighetsbildningslagen redovisade kraven att en fastighetsbildningsåtgärd skall införas möjligt rimmar illa med de handläggningstider som lantmäterienheten f. n. har. fick i uppdrag av regeringen att utreda och komma med förslag till omfördelning av anslagen mellan lantmäterienheterna. Utredningen har för att kunna göra en bedömning av resurserna vid lantmäterienheterna låtit fastighetsregistreringsverksamheten, den huvudsakliga arbetsuppgiften, utgöra utgångspunkt vid jämförelsen. För att uttrycka omfattningen av fastighetsregistreringsverksamheten har utredningen valt två metoder, dels antalet vid fastighetsbildningen nybildade eller eljest berörda fastigheter, dels omsättningen i kronor inom förrättningsverksamheten. Genom att relatera lantmäterienhetens anslag till dessa faktorer har de olika enheternas resurser försökt bedömas. i har erinrat mot denna beräkningsmodell och föreslagit att anslaget korrigeras med lönekostnader för överlantmätaren eftersom dennes arbetsuppgifter med fastighetsregistreringen är mycket begränsade. Modellen visar efter denna korrigering den besvärande situation som lantmäterienheten i har. Vi delar uppfattning i den delen och anser vidare att andelen fasta kostnader för det lilla länet är större än i normallänet, vilket vid den jämförelse som lantmäteriverket utfört även borde ha beaktats. I proposition 1984/85:100 bil. 15 föreslår regeringen med utgångspunkt från lantmäteriverkets förslag men med jämkning bl. a. med hänsyn till remissvaren att lantmäterienheten tilldelas . i ytterligare medel. Trots denna förstärkning kommer ärendebalansen likväl att öka om ock i en långsammare takt än f. n. Servicenivån kommer således successivt att försämras, genom att handläggningstiden kommer att öka. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att hos regeringen begära att i under anslagsposten Lantmäterienheten tilldelas ytterligare medel så att även den gotländska befolkningen ges en acceptabel service från fastighetsregistret. () ()