mot · G8021016 · 1985-01-23 00:00:00 — Motion 1984/85:1016 utses av regeringen med mandat . Både politiska och andra ungdomsorganisationer finns representerade. Genom att SUR inte är parlamentariskt styrt fördelar de i styrelsen representerade organisationerna sina egna och andras bidrag. Vi unga och bestämmer således om Svensk frimärksungdoms och Unga synskadades bidrag. Majoritetens beslut kan dessutom inte utsättas för en kritisk granskning. I en rent parlamentarisk beredning skulle partirepresentation och offentlighetsprincipen garantera att majoritetens beslut utsätts för en kritisk granskning. Bidragen fördelas efter fel principer SUR fördelar inte enbart bidrag till organisationernas centrala verksamhet, utan har även kommit att fördela allt fler specialdestinerade bidrag. Dessa fördelas i praktiken efter organisationernas storlek och inte efter vad ansökningarna avser. Som exempel får en liten organisation även när deras ansökan omfattar många bra projekt mycket mindre bidrag än en större organisation vars ansökan kan vara både mager och undermålig. Ett annat exempel är att de politiska ungdomsförbunden får betydande summor i feriebidrag trots att de i mycket liten omfattning organiserar aktiviteter för den avsedda . De specialdestinerade bidragen har tenderat att öka snabbare än andra bidrag, inte minst genom inrättandet av nya bidragsformer. Dessutom har de i stor utsträckning permanentats. Effekten har blivit att ungdomsorganisationernas aktiviteter i hög utsträckning styrs av stat och myndigheter. I stället för att se nedåt och fråga sig vad medlemmarna vill, tittar man oroligt uppåt och frågar vad staten vill. Detta kan utvecklas till ett hot mot fria och självständiga ungdomsorganisationer. SUR har alltmer kommit att fungera som en den svenska ungdomens myndighet. Delvis har det rört sig om självpåtagna uppgifter, men framför allt har regeringen successivt utökat SUR:s uppgifter. Enligt sin instruktion (1976:527) har SUR till uppgift att inom ramen för samhällets kultur- och fritidspolitik främja ungdomens sociala och personliga utveck Rådet skall handlägga och utreda frågor om samhällets stöd till ungdomsorganisationerna och verka för en samordning av statliga insatser som avser verksamhet bland barn och ungdom. Sålunda har SUR en omfattande remissvarsverksamhet. Man svarar på 10-20 statliga remisser som rör ungdomars situation. Rådets utredningsverksamhet omfattar två bitar: dels trender inom ungdomsorganisationernas verksamhet, dels allmänna trender bland ungdomen. SUR ingår också i beredningsgruppen för världsungdomsåret. Man planerar även att vidga sin verksamhet genom att ge ut en tidskrift för ungdomsforskning kallad Uppväxtvillkor, riktad till alla som arbetar med barn- och ungdomsfrågor. Regeringens vidlyftiga direktiv har lett till att SUR ger sken av att representera den svenska ungdomen. Men hur kan ett statligt organ ta till vara den samlade ungdomens i intressen? Ungdomen är inte enhetlig och homogen, utan snarare tvärtom. Skulle SUR vara en frivillig samarbetsorganisation för alla ungdomsorganisationer som sinsemellan kom överens kunde det kanske finnas någon grund för det. Men utses rådet godtyckligt av regeringen. En sådan korporativ ordning är oförenlig med liberal ideologi både när det gäller demokratins utformning och folkrörelsernas uppgifter. En demokrati - till skillnad från ett korporativistiskt samhälle - försöker inte ge sken av att alla medborgare eller alla individer av en viss grupp egentligen har samverkande åsikter och intressen. Tvärtom försöker man hitta beslutsprocesser som bäst uttrycker de skilda åsikterna, både vad gäller majoritetens rätt att fatta beslut och minoritetens rätt att inte bli förtryckt. I ett liberalt samhälle ägnar sig folkrörelserna åt de uppgifter de själva anser sig ha, och blir inte av staten ålagda att sköta myndighetsuppgifter av olika slag. har SUR framför allt koncentrerat sig på två forskningsprojekt: Ej till salu som avslöjade kommersialismens utbredning och verkningar. pågår en uppföljning till Ej till salu genom att ett antal inbjudna forskare på SUR:s uppdrag studerar ungdomars tällning i ett antal länder. Speciellt är det SUR:s favoritbegrepp delaktighet och marginalisering som skall studeras. , , , , , , , och är de utvalda länderna. däremot, som utan tvivel utövar viss påverkan på svenska ungdomar, har i ett tidigt stadium spolats såsom ointressant. SUR saknar ofta vetenskaplig kompetens. Skall det forskas om ungdomen, bör det ske under vetenskapligt betryggande former. Det kräver att forskningspengarna fördelas på det sätt som är gängse, nämligen av forskningsråd med en grundmurad kompetens inom sitt område. Det är definitivt ingen uppgift för ungdomsorganisationernas företrädare. Med hänvisning till ovanstående föreslår vi 1. att beslutar att skall omvandlas till en parlamentarisk beredning där partierna utser representanter med en referensgrupp bestående av representanter från de ickepolitiska ungdomsorganisationerna, 2. att beslutar att utrednings- och forskningsverksamheten skall läggas ned, 3. att som sin mening ger regeringen till känna att de specialdestinerade bidragen bör fördelas av det fackdepartement som berörs, 4. att beslutar att SUR:s uppgifter begränsas till att administrera det centrala stödet och det lokala aktivitetsstödet, 5. att beslutar att feriestödet avvecklas och anslaget tillförs det centrala stödet, 6. att beslutar att SUR:s centrala kansli skall anpassas till de kraftigt krympta uppgifterna, 7. att beslutar minska anslaget till SUR med 1 milj. kr.