mot · G8021868 · 1985-01-24 00:00:00 — Motion 1984/85:1868 I en alltmer internationaliserad värld är det viktigt att människor kan kommunicera med varandra över gränserna. Det är viktigt att förstå människors olika livsvillkor och olika kulturmönster. Särskilt ett litet land som är mycket beroende av handel och andra kontakter, inte minst kulturella, med andra länder. En grundförutsättning för detta är goda kunskaper och färdigheter i främmande språk. Vi svenskar måste själva tillägna oss förutsättningarna för internationell kommunikation om vi skall kunna tillgodose behovet av internationellt utbyte samt av kunskaper och erfarenheter från andra länder. Vi måste själva lära oss de främmande språken - vi kan aldrig begära att människor i andra länder, annat än i mycket liten omfattning, skall lära sig vårt språk. Inte heller skall vi inbilla oss att vi kommer att bemötas av särskilt mycket överseende om vi hackar och stakar oss fram på ett främmande språk och därmed försvårar förhandlingar av olika slag. Vi kan gå miste om goda handelsförbindelser om vi ej kan uttrycka oss klart och smidigt. Framgångsrik handel med andra länder förutsätter goda språkfärdigheter. Många olika yrkeskategorier behöver goda språkkunskaper för sin yrkesutövning. Andra vill behärska ett främmande språk för tillfredsställelsen att kunna förstå och uttrycka sig. Goda språkkunskaper och god färdighet kan berika människors liv genom att man kan tala med och lära sig förstå hur människor tycker och tänker. Genom att man kan tala med varandra, kan man skapa och öka den respekt och förståelse folken emellan som är så viktig för frihet, fred och mänskliga rättigheter. är begreppet fredsfostran i skolan högaktuellt och omdiskuterat. Tyvärr talas i detta sammanhang alltför sällan om vikten av internationell kommunikation och förståelse samt om kunskaper i internationella frågor för att kunna undanröja orsaker till konflikter, lösa konflikter och åstadkomma en balanserad nedrustning. Språkkunskaper är en förutsättning för detta. Medan nuvarande inriktning och fredsfostran kan riskera bli åsiktsfostran, kan en effektiv språkundervisning ge grunden för ett reellt arbete för frihet och fred. Om vi ej kan kommunicera över gränserna kan vi drabbas av kulturell utarmning. Mångfald är en förutsättning för ett rikt kulturliv. Däri spelar utbyte med andra länder en stor roll, liksom möjligheterna att kunna läsa, höra och förstå originalspråket. hyllas ofta den tekniska utvecklingen. En teknisk utveckling som inte går hand i hand med en kulturell och humanistisk leder dock så 1 1984/85. småningom till att vi får ett utarmat samhälle. Vi måste se till att utvecklingen är allsidig. Språken spelar härvidlag en stor roll. Den betoning av kulturen i skolan som sker måste därför inkludera språken. De ger så att säga automatiskt kunskaper om kulturen i andra länder. har tidigare fått erkänsla utomlands för sina ambitioner att ge eleverna i skolväsendet god språkundervisning. har dock språkens ställning försämrats. Timtalet för språkundervisningen har successivt minskat. Vårt lands behov av människor med goda färdigheter i olika språk och med gedigna kunskaper om andra länder stämmer inte med trenden att undan för undan försämra språkens ställning. Det är angeläget att vända trenden och utarbeta ett program för att stärka språkens ställning i det svenska skolväsendet. a. följande punkter bör då övervägas: Försöksverksamhet med annat nybörjarspråk än engelska i olika skolor och med olika modeller. Erfarenheterna från redan påbörjat försök i några skolor i bör tas till vara som man finner andra modeller, t. ex. att en hel klass börjar med annat nybörjarspråk än engelska. Försöksverksamhet med B-språk i åk 6. Försöksverksamhet med utökat timtal för tillval av språk på högstadiet i såväl engelska som B-språk. Införande av kurser av olika svårighetsgrad på högstadiet i såväl engelska som B-språk. Försöksverksamhet med C-språk på högstadiet. Återinförande av det särskilda behörighetskravet beträffande engelska - särskild kurs - vid tre- och fyraårig gymnasial utbildning. Inrättande av språkgymnasier där undervisningen i ett eller ett par språk utökas genom att ett antal veckotimmar i andra ämnen byts ut. Ett annat alternativ kan vara att undervisningen i ett eller flera läsämnen bedrivs på främmande språk. Stimulans till framväxten av skolor där hela eller delar av undervisningen från lågstadiet och upp sker på t. ex. engelska eller på annat språk. Ökade möjligheter för språklärare att delta i utlandsförlagda språkkurser under ferietid, bl. a. genom ett rikligt riksrekryterande kursutbud. Lång tids vistelse i målspråkslandet bör ses som merit vid tillsättande av språklärartjänst. Ovan nämnda förslag syftar dock inte enbart till att stärka språkens ställning och tillgodose vårt lands behov av språkkunniga människor. De ger också eleverna i grundskola och gymnasium möjligheter att välja att läsa språk i större omfattning om de så önskar och har förutsättningar för det. Skolan kan på det sättet bättre stimulera och tillvarata elevernas intresse och anlag. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att ett program för att stärka språkens ställning i det svenska skolväsendet bör utarbetas i enlighet med vad i motionen anförts.