mot · G90259 · 1985-10-15 00:00:00 — Motion till 1985/86:59 m. fl. Ny skollag m. m. 1985/86:10) 1985/86 Föreliggande förslag till ny skollag är enligt propositionens ingress resultatet av en huvudsaklig författningsteknik och språklig översyn av den nyvarande skollagen. Därutöver innehåller propositionen ett antal nya förslag som bl. a. gäller sammansättningen av länsskolnämnderna. Skollagen är ett av de instrument som ytterst reglerar skolans verksamhet. För den framtida skolpolitikens utformning är skollagen därför av central betydelse. Då den föreslagna lydelsen av skollagen inte innehåller några nyheter i förhållande till vad som har gällt avstår vi ifrån att i denna motion framställa yrkande i varje del där skolpolitik skiljer sig från den som kommer till uttryck i lagförslaget. På några särskilt viktiga punkter kommer vi dock att framställa i förhållande till propositionen alternativa yrkanden. I propositionen föreslås att den nuvarande representationen i länsskolnämnderna där arbetstagare och arbetsgivare representeras av vardera en ledamot förändras så att arbetstagarna i fortsättningen representeras av tre ledamöter och arbetsgivaren fortfarande av en. Föredraganden motiverar sitt förslag med att samverkan mellan utbildning och arbetslivet kräver en förstärkt representation i nämnderna. Självfallet är det angeläget att skolan noga följer utvecklingen i arbetslivet i vad gäller både arbetsmarknadens långsiktiga förändring och kortsiktiga lokala eller regionala behov. Att skolans alla myndigheter och planeringsorgan därvid skall ha nära kontakter med företrädare för arbetstagarnas och arbetsgivarnas organisationer är självklart. Ett sådant samarbete kräver emellertid inte att dessa organisationer behöver vara representerade i de styrelser och nämnder där besluten fattas. Det finns enligt vår mening över huvud taget anledning att ta upp en diskussion om i vilka sammanhang arbetsmarknadens parter skall vara företrädda med formell representation i styrelser och organ som har ansvar för utbidlningens genomförande. Vi är till följd av detta inte beredda att acceptera förslaget att utöka representationen för arbetstagarna med ytterligare två företrädare. I stället bör enligt vår uppfattning representationen för såväl arbetstagarna som arbetsgivarna helt utgå ur länsskolnämnderna. Nämnderna bör i övrigt ha den sammansättning som föreslås i propositionen. 1 1985186.3 sami. går nästan samtliga barn i förskolan . Många av dessa barn är redan då mogna och motiverade att lära sig läsa och räkna. vill därför ha skolstart . skall vara en blandning av förskolans och skolans pedagogik, så att barnen successivt slussas in i skolans arbetsmetoder och kan börja tillgodogöra sig baskunskaperna. Skollagen bör därför ändras så att skolplikten inträder höstterminen det kalenderår då barnet fyller . Rätten att välja gymnasieskola Föredraganden skriver: Det är också givet att barn inte utan vidare skall tas in i skolor utanför det egna elevområdet bara därför att de själva och deras vårdnadshavare anser sig ha särskilda skäl för en sådan skolgång. Föredraganden syftar med detta såväl på möjligheterna att välja skolenhet inom som inom gymnasieskolan. Vi delar inte föredragandens uppfattning i vad avser gymnasieskolan. Det bör vara möjligt för elever eller vårdnadshavare att utan att behöva åberopa särskilda skäl välja annan gymnasieskola än sådan som finns i hemkommunen eller som anvisas som alternativ. Vi anser tvärtom att det skall vara fritt för eleverna att välja gymnasieskola. Ett hinder mot att genomföra en sådan ordning kan vara att statens utgifter för det studiesociala stödet kommer att öka genom att fler elever väljer att studera och bo på annan ort än hemorten. bör därför ges i uppdrag att presentera ett förslag till en ordning där eleverna har möjlighet att fritt välja gymnasieskola och därvid också försöka uppskatta kostnaderna för kommunerna och staten för en sådan möjlighet. I propositionen föreslås att den nuvarande möjligheten att bli befriad i religionskunskap skall finnas kvar i den nya lagen. Möjligheten att bli befriad från religionskunskap infördes då religionsundervisningen eller kristendomskunskapen var konfessionell till sitt innehåll. Det var då välmotiverat och angeläget att elever som tillhörde andra trossamfund fick möjlighet att bli befriade från undervisningen. skall religionsundervisningen vara objektiv. Den skall ge eleverna kunskaper och insikt om alla de stora religionerna. Religionsundervisningen har därmed kommit att bli ett led i ansträngningen att genom information om skilda etiska, kulturella och religiösa förhållanden öka elevernas förståelse för och tolerans mot företeelser som annars kan verka främmande. Denna inriktning på religionskunskapen innebär att det är viktigt att alla elever får chans att tillgodogöra sig ämnesstoffet. Den möjlighet till befrielse från religionskunskap som stadgas i 3 kap. 12 § andra stycket förslaget till skollag kan därför tas bort. Med anledning av vad vi i motionen anfört hemställer vi 1. att beslutar att länsskolnämndema inte skall innehålla företrädare för arbetstagare och arbetsgivarorganisationerna, 2. att beslutar att skolplikten skall inträda höstterminen det kalenderår då barnet fyller , 3. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts angående rätten att välja gymnasieskola, 4. att beslutar att elevs möjlighet att bli befriad från religionsundervisning tas bort. () ()