mot · G8022139 · 1985-01-24 00:00:00 — m. fl. Anslagen till bostadsbyggande, m. m. Regeringen har i budgetproposition 1984/85:100, bilaga 13, föreslagit att skall anvisa medel till ett flertal olika ändamål inom område. Vår bostadspolitiska grundsyn framgår av vår partimotion 1984/85:2707. Byggande och investeringar i bostäder och lokaler är en verksamhet som måste ses på relativt lång sikt. I budgetsammanhang har detta inneburit att man inom verksamhetsområde i många fall har tillämpat en budgetteknik med beslutsramar som sedan med automatik ger en efterföljande anslagsbelastning. Detta gäller t. ex. bidrag till förbättring av boendemiljön, stödet till energibesparande åtgärder i statliga byggnader samt stöd till allmänna samlingslokaler. Den tillämpade budgettekniken med beslutsramar innebär i regel att endast mindre eller inga besparingar alls kan göras på statsbudgeten med omedelbar verkan. Den tidsförskjutning som vanligtvis föreligger mellan beslut och utbetalning av medel medför i normalfallet att slopade beslutsramar får effekt på motsvarande anslag först efterföljande budgetår. Bostäder åt unga (A 2) En arbetsgrupp för ungdomsboendefrågor inom har lämnat ett betänkande (Ds Bo 1984:10). Utgångspunkten för arbetet var att insatser från samhällets sida behövdes för att underlätta för de unga att komma in på bostadsmarknaden. Remissvaren på betänkandet var blandade. Regeringen föreslår nu ett stimulansbidrag på 1 milj. kr. för en försöksverksamhet för ungas boende. En särskild ungdomsdelegation skall bildas inom för att fördela dessa pengar. Regeringen har tyvärr inte lagt fram några konkreta förslag för att få fram enklare och billigare bostäder. En bra åtgärd vore att förenkla låneregler och byggnadsnormer. Detta skulle vara till verklig hjälp för de ungas möjligheter att komma in på bostadsmarknaden. Närmast löjeväckande är den miljon som skall få till sitt förfogande. Beloppet visar, att regeringen inte tror på att statliga insatser får någon effekt, men också att de heller inte är beredda att koppla loss från socialistiska dogmer. Vi avvisar anslaget på 1 milj. kr. till försöksverksamhet för ungdomsboende. Vissa lån till bostadsbyggande (B 3) I vår bostadspolitiska partimotion föreslår vi avskaffande av en rad selektiva stödformer. Följande låneformer bör avskaffas fr. o. m. : reparationslån, särskilda lokallån, hyresförlustgarantilån och miljöbidragslån. beslöt föregående att förvärvslån skall kunna beviljas vid förvärv av vissa fastigheter som förköpts enligt förköpslagen. Vi moderater avvisade detta förslag och i vår partimotion föreslås att förköpslagen skall avskaffas. Mot denna bakgrund föreslås att nämnda lånemöjligheter helt avskaffas fr. o. m. Den samlade spareffekten av dessa förslag torde uppgå till ca 10 milj. kr. Räntebidrag (B 4) I partimotion 1985/86:2707 föreslår moderata samlingspartiet minskade räntebidrag av samhällsekonomiska skäl. har vi moderater föreslagit en uppräkning av den garanterade räntan med 1/10 . Hade våra förslag bifallits, hade statens kostnader för räntebidrag varit flera miljarder lägre än vad nu är fallet. Vi återkommer med detta krav. För att förhindra alltför stora boendekostnadsökningar i det enskilda fallet föreslår vi införandet av en spärregel. Denna skall innebära, att fastighetsägarna, till följd av förändringarna i räntebidragssystemet, får höja hyran med maximalt /m2. Detta innebär att hyreshöjningen för en trerummare begränsas till högst /mån. För bostadsrätter föreslår vi en motsvarande spärregel. För dessa innebär vårt förslag att upptrappningen av den garanterade räntan begränsas till maximalt /m2. För vissa årgångar bostadsrätter kommer denna regel att vara betydelsefull, då höjningen eljest skulle bli betydligt större. Vi beräknar att taket minskar statens besparing med maximalt 50 milj. kr. Den besparing som uppnås genom ovanstående förslag uppgår då till . Effekterna av den ovan föreslagna upptrappningen uppvägs av att vi moderater i våra motioner föreslår en rad skattesänkningar, bl. a. avskaffande av den nya fastighetsskatten och sänkta marginalskatter samt återinförande av full avdragsrätt för skuldräntor. Vårt förslag innebär att subventioneringen av hyres- och bostadsrättshusens kapitalkostnad i nuvarande ränteläge begränsas till av husens livslängd. Med hänsyn till att vi föreslår att fastighetsskatten skall avskaffas påverkar detta de kompensationsregler som beslutade om . Enligt budgetpropositionen skall extra räntebidrag utgå med 1 100 milj. kr. för och med 725 milj. kr. Dessa bidrag skall inte utgå då fastighetsskatten avskaffats. Den sammanlagda besparingen på räntebidragssidan uppgår då till 2 900 milj. kr. brutto /86. Dock leder besparingen till minskade skatteintäkter om ca 200 milj. kr. Till denna summa skall sedan läggas 100 milj. kr. som sparas genom att den s. k. produktionskostnadsanpassade belåningen upphör . Eftersom vi vill avveckla fastighetsskatten från , bortfaller de kompensatoriska sänkningarna av den garanterade räntan som är kopplade till fastighetsskatten. Detta medför att vi rent tekniskt beräknar vår upptrappning från den gamla nivån 3,. För nyproducerade och ombyggda hyres- och bostadsrättshus uppräknas den garanterade räntan . För nya och ombyggda hus görs alltså höjningen från en garanterad ränta på , vilket innebär följande räntesatser för hus som byggs resp. år: För äldre årgångar beräknas en ingående garanterad ränta . Höjningen görs av husets ålder eller ombyggnadsår t. o. m. Detta sker med utgångspunkt i en garanterad ränta på under byggnadsåret. Fr. o. m. 1986 höjs den garanterade räntan med en tiondel såsom för nya hus. För beståndet av ägda småhus föreslås ingen förändring. Småhusens kapitalkostnader subventioneras under , beroende på att den garanterade räntan första året startar på och uppräkningstakten är . Däremot bör ingångsräntan för nyproduktionen höjas i takt med uppräkningstakten för denna upplåtelseform, dvs. hus som byggs erhåller en ingångsränta på . Så länge räntebidrag utgår bör reglerna för dessa förenklas. Räntebidragen kan preciseras i någon form av schablon för lägenhet och yta och med en omräkningsfaktor för lägenhetsstorlek och utgå med samma belopp såväl för bostadsrätt som till allmännyttiga och enskilda företag. Genom att schablonisera räntesubventionerna möjliggörs ett borttagande av kostnadstaket eftersom låneunderlaget ej längre utgör underlag för subventionens storlek. För småhus bör en maximering vid förslagsvis införas. Det finns däremot inte anledning till någon begränsning av den totala bostadsytan för att erhålla detta räntebidrag. Räntebidraget bör på detta sätt kunna frigöras från lånet. Fastighetsägaren har då möjlighet att på kreditmarknaden skaffa sig erforderliga lån. Såväl banker som andra kreditinstitut är regelmässigt positiva till att finansiera bostadsbyggande. Några praktiska problem innebär därför inte den föreslagna ordningen. Vad gäller det statliga bostadslånet kan storleken av detta även schabloniseras. Problemet som kvarstår är placeringen av lånet ur säkerhetsaspekt. Rimligen kunde den enkla principen tillämpas så att det alltid placerades ovanför bottenlånen som av hypoteksinrättningarna begränsas till av fastighetens marknadsvärde, under hänsynstagande av räntebidragen. Detta problem upphör helt när även nuvarande bostadslån övertas av bottenlåneinstituten. Genom ovanstående åtgärder skulle problematiken med kostnadskontroller upphöra och underlag för en väsentlig förenkling i den statliga låneadministrationen skapas. Den detaljgranskning som statliga bostadslån förutsätter kan tas bort. Den produktionskostnadsanpassade belåningen - som innebär att låneoch räntebidragsgivningen bygger på den faktiska byggkostnaden i stället för på ett schablonsystem - leder till ett sämre kostnadsmedvetande hos byggherrar. Systemet har resulterat i ökade kostnader. Enligt vår uppfattning måste lånesystemet stimulera till rationellt byggande och återhållsamhet med kostnader. Vi föreslår därför att det nuvarande systemet med PK-belåning avskaffas. Detta skall inte behöva leda till ökade boendekostnader, eftersom effektivare produktion och ändrade byggnadsnormer kan kompensera effekterna av den föreslagna förändringen. Till detta kommer att ett attraktivt bosparande, som föreslås i partimotion från moderata samlingspartiet 1984/85:2707, väsentligt kan hjälpa upp finansieringen av egna insatser till såväl hus med äganderätt som med bostadsrätt. De nu föreslagna åtgärderna kommer att ställa stora krav på länsbostadsnämnderna att förkorta handläggningstiden för statliga lån och räntebidrag. Med hänsyn till förenklingen genom schabloniseringen och det minskade antal ärenden som kan förväntas skall en snabbare och effektivare handläggning vara möjlig. Krav bör kunna ställas på att medlen utbetalas inom en väsentligt än f. n. Denna möjlighet ökar ytterligare när bottenlåneinstituten även får administrera nuvarande statliga bostadslån. Med hänsyn till vad ovan anförts föreslår vi att till Räntebidrag m. m. för /86 anvisas ett förslagsanslag av 6 , ett i förhållande till regeringens förslag minskat anslag om 3 . Åtgärder i bostadsområden med stor andel outhyrda lägenheter (B 5) Alla bostadsföretag skall ta det fulla ansvaret för sin verksamhet. Detta gäller även kommunalägda bostadsföretag. Åtgärder som minskar hyresförlusterna bör vidtas av företagen själva. Regeringen föreslår att . anvisas för detta ändamål. 60 milj. kr. avser eftergifter av hyresförlustlån, medan 65 milj. kr. avser ytterligare bidragsgivning. Vi avvisar dessa ytterligare 65 milj. kr. All bidragsgivning för dessa ändamål bör upphöra . Tilläggslån till nybyggnad av bostadshus (B 6) Från detta anslag utbetalas lån enligt bestämmelserna i förordningen om tilläggslån för ombyggnad av bostadshus m. m. samt enligt bestämmelserna i kungörelsen om tilläggslån till kulturhistoriskt värdefull bebyggelse. Enligt länsbostadsnämndernas bedömning avser av lånesumman grundförstärkning, reparationsåtgärder samt ändrad lägenhetssammansättning. Enligt vår uppfattning skall fastigheternas lägenhetssammansättning baseras på konsumenternas efterfrågan och inte på de fastighetsekonomiska konsekvenserna av vissa stödformer. Vi föreslår därför att lånemöjligheten för ändrad lägenhetssammansättning avskaffas fr. o. m. . I vissa delar av vårt land är behovet av lån till grundförstärkningsåtgärder mycket stort. Detta är förhållandet i bl. a. och . Med hänvisning till det stora behovet samt angelägenheten av att vidmakthålla och vårda kulturellt värdefull bebyggelse föreslås att den ram som frigörs genom att lånemöjligheten för ändrad lägenhetssammansättning slopas får utnyttjas för lån till grundförstärkning. Bostadsministern begär medgivande att låneramarna får överskridas av sysselsättningsskäl. De åtgärder som dessa lån är avsedda att underlätta är ett resultat av långsiktig fastighetsplanering. Det är inte sysselsättningseffekten utan angelägenheten av fastighetsvärd som bestämt låneformens införande och omfattning. Enligt vår uppfattning bör detta synsätt råda även , varför bostadsministerns förslag avvisas. Viss bostadsförbättringsverksamhet (B 8) I den flora av selektiva statsbidrag som tillkommit hör statsbidraget till installation av hissar i bostadshus. Bidraget är konstruerat på så sätt att det förutsätter även kommunalt bidrag för att kunna erhållas. Det finns därför anledning inte bara ur statsfinansiell synpunkt utan även ur kommunalekonomisk att avvisa förslaget. Alla företag skall arbeta under likartade betingelser. Detta främjar en rationell bostadsförvaltning till gagn för såväl de boende som samhällsekonomin. Mot denna bakgrund föreslår vi att bidraget till hissinstallation i bostadshus avvecklas fr. o. m. , vilket innebär att anslaget kan minskas med 75 milj. kr. Bidrag till förbättring av boendemiljön (B 9) De s. k. boendemiljöbidragen har tillkommit för att göra attraktiva bostadsområden mer tilltalande och på så sätt minska andelen outhyrda lägenheter alternativt minska sociala problem. Vi underkänner den underliggande tanken att när ett företag har problem skall staten gå in med bidrag för att avhjälpa detta. Är en satsning på boendemiljön motiverad för att öka ett bostadsområdes attraktionsvärde är det företagsekonomiskt lönsamt att vidta åtgärder. Då kommer den till stånd utan statliga medel. Är satsningen inte motiverad ur företagsekonomisk synvinkel bör den över huvud taget inte göras. Inga statliga medel bör då utgå. Den föreslagna ramen om . under /86 bör inte beviljas och får inte överskridas av sysselsättningsskäl. Nya bidrag för förbättring av boendemiljön bör inte beviljas efter . Allmänna samlingslokaler (B 10, B 11, B 12) Det generösa stödet till byggandet och underhållet av allmänna samlingslokaler har medfört att vi nu har ett rikligt bestånd av allmänna samlingslokaler. Stödet har utgått med lån och bidrag för nybyggnad, ombyggnad eller köp av byggnader samt till inventarier. Anskaffandet och upprustningen av allmänna samlingslokaler har mycket på grund av det statliga stödet haft hög prioritet ute i kommunerna. Det kan ifrågasättas om inte ambitionerna varit alltför höga, då det visat sig att lokalerna utnyttjas dåligt. Möjligheterna för föreningar och stiftelser att klara de ökade driftskostnaderna minskar i takt med stigande kostnader för uppvärmning och tillsyn. Detta har i sin tur lett till att kommunerna i allt större utsträckning fått ta över ansvaret för samlingslokalerna. Ett samarbete mellan bl. a. föreningar och stiftelser bör eftersträvas i syfte att öka användningen av befintliga lokaler, varigenom nyinvesteringar kan undvikas. Mot bakgrund av detta och det ekonomiska läget finner vi förslaget att utvidga kretsen av stödberättigade riksorganisationer mindre välbetänkt. I nuvarande situation med en tämligen god tillgång på välutrustade samlingslokaler och en hårt ansträngd offentlig ekonomi föreslår vi att stödet till allmänna samlingslokaler avskaffas fr. o. m. . Moderata samlingspartiet har under en följd av år föreslagit att det statliga stödet till allmänna samlingslokaler skall avvecklas. Som ett led i denna avveckling har vi också regelmässigt föreslagit att ramarna för samlingslokalstödet skall slopas. Härigenom skulle också anslaget kunna minskas under efterföljande budgetår för att helt tas bort så snart som tidigare gjorda utfästelser har infriats. De av moderata samlingspartiet i motioner framlagda förslagen har avvisats av en majoritet i , som i stället har anvisat nya ramar ramar som i sin tur gett upphov till nya anslagsbehov. Den tillämpade budgettekniken innebär i detta fall att endast mindre besparingar, eller som när det gäller lån till allmänna samlingslokaler, inga besparingar alls kan göras på anslagen. Trots att vi föreslagit en avveckling av samlingslokalstödet tvingas vi alltså acceptera att betydande medel måste anslås för att tidigare av riksdagsmajoriteten utställda löften skall kunna uppfyllas. Ett bifall till våra tidigare framlagda förslag om en avveckling av stödet skulle däremot ha inneburit att också de nu aktuella anslagen skulle ha varit helt avvecklade. Den av oss eftersträvade och av statsfinansiella skäl helt nödvändiga besparingen skulle därmed ha uppnåtts. Vad som anförts innebär att vi trots vår principiella ståndpunkt att samlingslokalstödet skall avvecklas måste ställa oss bakom förslaget om anslag till lån till allmänna samlingslokaler. Det numera allt vanligare förekommande förslaget att av sysselsättningsskäl få överskrida ramarna kan inte godtas. Om medel till allmänna samlingslokaler - mot vår uppfattning - även fortsättningsvis kommer att beviljas av bör dock möjligheten att medge ramar av sysselsättningsskäl inte finnas. Regeringen bör i vanlig ordning genom proposition förelägga sina förslag. Därigenom ges möjlighet att förutsättningslöst pröva lovgivningens omfattning. Byggnadsforskning (B 13) Moderata samlingspartiet har vid tidigare behandling av byggforskningens inriktning och omfattning hävdat att det är nödvändigt att minska anslaget till byggnadsforskningen. Den tilltagande sektoriseringen måste brytas till förmån först och främst för forskning vid universitet och högskolor. bör sålunda byggforskningen alltmera integreras i högskolornas ordinarie verksamhet. Likaså bör branschen ta ett större ansvar. Eftersom bostadsbyggandet kraftigt minskat , beroende på att vi i har ett modernt bostadsbestånd som i stort tillgodoser efterfrågan, är det helt rimligt att även resurserna till byggnadsforskningen minskar. Detta är också en ur samhällsekonomisk synpunkt nödvändig åtgärd. Vi föreslår därför att anslaget under B 13 minskas till , ett i förhållande till regeringens förslag minskat anslag med . Då stor osäkerhet råder om hur verksamhetens inriktning och omfattning bör vara motsätter vi oss regeringens förslag till beslut om ramar för /87 och 1987/88 på . Lån till experimentbyggande (B 14) Under rubriken experimentbyggande tas ett reservationsanslag om 37 milj. kr. upp för /86. De reserverade medlen uppgår till 17 milj. kr. Eftersom de reserverade medlen är stora och en viss minskning av verksamheten av samhällsekonomiska skäl bör ske, kan en anslagsminskning göras. Vi föreslår att för lån till experimentbyggande fastställs ett reservationsanslag på 20 milj. kr. för /86. För att inte skall binda sig för verksamheten vad gäller omfattning och inriktning yrkar vi avslag på regeringens förslag om anslagsramar för budgetåren 1986/87 och 1987/88 på . Bidrag till energibesparande åtgärder Det statliga stödet till energibesparande åtgärder har varit omfattande. Energianvändningen har också pressats ner. Mycket av den uppnådda besparingen hade dock kommit till stånd statligt stöd förutan. Regeringen föreslår att för /86 skall 390 milj. kr. anvisas till energibesparande åtgärder. De reserverade medlen uppgår till 945 milj. kr. Bostadsministern anser att med hänsyn till det statsfinansiella läget bör det riktade energisparbidraget nu kunna minska. Han beräknar denna besparing till 100 milj. kr. Energipriserna ligger nu på så hög nivå att besparingsåtgärder är direkt fastighetskonomiskt lönsamma. Det statliga stödsystemet bör därför upphöra . Vi delar bostadsministerns uppfattning att det statsfinansiella läget gör att besparingar måste göras. Enligt vår mening kan man gå längre än vad bostadsministern gör, och vi föreslår därför en besparing på ytterligare 50 milj. kr., vilket innebär att till energibesparande åtgärder inom bostadsområdet anslås 340 milj. kr. för /86. Information och utbildning m. m. (B 18) Utgifter för information och utbildning om bl. a. ROT-programmet, energisparåtgärder och den nya bekostas av statliga medel. Även den kommunala informationen om rådgivnings- och besiktningsverksamhet bekostas av statliga medel. De flesta av de ändamål som avses informeras om har vi motsatt oss och vill avskaffa. I konsekvens härmed bör inga pengar till information och utbildning utgå. Statsbidragen till verksamhet måste minska. Regeringen föreslår att bidraget till besiktnings- och rådgivningsverksamheten upphör . Därefter skall bidraget utgå till de stora bostadsförvaltarna och deras organisationer. Regeringen vill alltså stödja SABOföretagen med ytterligare minst 30 milj. kr. Detta snedvrider konkurrensen mellan offentliga och privata fastighetsägare ytterligare. Så gott som varje åtgärd som föreslagits av den socialdemokratiska regeringen har gynnat de s. k. allmännyttiga bostadsföretagen gentemot andra ägande- och upplåtel Detta är otillständigt. Anslaget till information och utbildning bör inte beviljas. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi 1. att beslutar att under anslaget A 2 Kommittéer m. m. anvisa ett reservationsanslag av . 1985/86, 2. att beslutar att låneformerna reparationslån, särskilda lokallån, hyresförlustgarantilån och miljöbidragslån upphör fr. o. m. , 3. att beslutar att under anslaget B 3 Vissa lån till bostadsbyggande för /86 anvisa ett förslagsanslag av , 4. att beslutar att under anslaget B 4 Räntebidrag m. m. anvisa 7 , 5. att beslutar att under anslaget B 5 Åtgärder i bostadsområden med stor andel outhyrda lägenheter m. m. för /86 anvisa ett förslagsanslag av , 6. att beslutar att bidragsgivningen för åtgärder i bostadsområden med stor andel outhyrda lägenheter upphör fr. o. m. , 7. att beslutar att lånemöjligheter för ändrad lägenhetssammansättning slopas fr. o. m. samt att den därigenom frigjorda låneramen utnyttjas för lån till grundförstärkning, 8. att beslutar att under anslaget B 8 Viss bostadsförbättringsverksamhet m. m. anvisa ett förslagsanslag av , 9. att beslutar att bidragsgivningen till hissinstallationer i bostadshus upphör fr. o. m. , 10. att beslutar att bidragsgivningen till förbättring av boendemiljön upphör fr. o. m. , 11. att beslutar att avveckla lån och bidrag till samlingslokaler fr. o. m. , 12. att beslutar att under anslaget B 10 Anordningsbidrag m. m. till allmänna samlingslokaler för /86 anvisa ett förslagsanslag av , 13. att beslutar att under anslaget B 12 Upprustningsbidrag m. m. till allmänna samlingslokaler m. m. för /86 anvisa ett förslagsanslag av . 14. att beslutar att under anslaget B 13 Byggnadsforskning anvisa ett reservationsanslag av . samt att inte bevilja några anslagsramar för budgetåren 1986/87 och 1987/88, 15. att beslutar att under anslaget B 14 Lån till experimentbyggande för /86 anvisa ett reservationsanslag av . samt att inte bevilja några anslagsramar för budgetåren 1986/87 och 1987/88, 16. att beslutar att under anslaget B 17 Bidrag till energibesparande åtgärder för /86 anvisa ett reservationsanslag av , 17. att beslutar att bidragsgivningen till energibesparande åtgärder avvecklas fr. o. m. , 18. att beslutar att avslå det begärda anslaget på . under B 18 Informationsutbildning m. m., 19. att beslutar att avslå förslaget att ramar under B 6, B 9, B 10 och B 12 får överskridas av sysselsättningsskäl. () () (m) () () () minab/gotab 1985