mot · G8021165 · 1985-01-22 00:00:00 — Det mest näraliggande problemet rör olika former av markbaserade antisatellitvapen, där har ett fungerande, om än till sin kapacitet något begränsad, kapacitet, och där planerar att inleda utprovningen av ett avsevärt mera flexibelt och kapabelt system. Förhandlingar om begränsning av dessa vapen har tidigare förts mellan och men utan att detta ledde till resultat. Ett i den offentliga debatten betydligt mer uppmärksammat problem rör planer på ett forskningsprogram för att utforska olika teknologier för ett framtida möjligt rymdbaserat konventionellt robotförsvar. Detta progam går under den officiella beteckningen Strategic Defense Initiativ (SDI). En utplacering av ett fungerande rymdförsvarssystem är knappast tänkbart . De tekniska problem som måste lösas är mycket stora. Vidare är kostnaderna för ett system med rimlig effektivitet enorma. Det förefaller således långt ifrån säkert att det inom överskådlig tid ens kommer att vara tekniskt eller ekonomiskt möjligt att förverkliga de planer som förefaller ligga bakom de amerikanska uttalandena om SDI. En utplacering av denna typ av vapen är oförenlig med det s. k. mellan och . För att stoppa ett förverkligande av SDI-planerna krävs således inget totalt nytt avtal utan endast ett ömsesidigt bekräftande av att det existerande avtalet berör även dessa nya teknologier. Från västeuropeisk sida knyts speciella förhoppningar till de nya samtalen när det gäller medeldistansrobotar. NATO-programmet för utplacering av nya robotar kommer att vara fullbordat 1987. Det förefaller att vara NATO-ländernas förhoppning att det skall vara möjligt att nå en överenskommelse som reducerar såväl som de sovjetiska SS 20-robotarna. Ett annat av de kärnvapensystem som tilldrar sig speciellt intresse ur ett nordiskt perspektiv är kryssningsrobotarna. Kryssningsrobotar finns i versioner för sjö-, land- eller flygbasering. Landbaserade kryssningsrobotar finns utplacerade i och , och de kommer möjligen att utplaceras även i , och . Dessa robotar synes dock inte innebära ett lika stort bekymmer från nordisk horisont som de sjö- och luftbaserade kryssningsrobotarna. Den nordiska oron gäller främst de sjöbaserade kryssningsrobotarna inom den amerikanska flottan samt i ett något längre perspektiv de landbaserade kryssningsrobotar som från baser i nordvästra kan skjutas mot mål på den skandinaviska halvön eller i . Även flygbaserade kryssningsrobotar kan i viss utsträckning komma att innebära ett problem för det nordiska området. Kryssningsrobotar innebär utomordentligt svåra problem ur bl. a. verifikationssynvinkel mot bakgrund av att till det yttre identiska robotar kan vara avsedda för antingen konventionellt taktiska eller nukleärt strategiska uppgifter. Ett totalt förbud för sjöbaserade strategiska kryssningsrobotar förefaller vara ett mål som borde eftersträvas i förhandlingarna mellan och . I ett kortare perspektiv riktar sig ett sådant förslag främst mot nu pågående amerikansk utplacering. I ett längre perspektiv torde det i lika hög grad rikta sig mot möjligheter att utplacera kryssningsrobotsystem i havsområdena öster och väster om . 5.5 Svenska möjligheter att påverka De strategiska rustningskontrollförhandlingarna förs direkt mellan och . En liten alliansfri stats möjligheter att påverka dessa direkt torde vara så gott som obefintliga. Vårt inflytande ligger i den sakliga tyngd som våra på olika sätt framförda synpunkter kan ha när de bägge supermakterna i sina interna överläggningar skall forma sina positioner. Detta ställer höga krav på det sätt på vilket vår diplomati i dessa frågor utövas. I lämpliga former bör vad gäller dessa frågor noga söka att följa de pågående förhandlingarna. Det är naturligt, att svenska företrädare i olika sammanhang för fram de tankar vi har i kring denna utveckling. Det gäller naturligtvis främst synpunkter på den betydelse utvecklingen kan ha för den strategiska situationen i och omkring . Den svenska freds- och nedrustningspolitiken är en integrerad del av vår säkerhetspolitik. En framsynt och realistisk politik för att bidra till att undvika krig och trygga freden måste vara en sammanhållen politik som spänner över ett vitt fält. En framsynt utrikespolitik och en aktiv opinionsbildning mot förtryck och för frihet spelar i detta sammanhang en stor roll. hör till den minoritet av världens länder som åtnjuter självständighet och demokratisk frihet. Detta ger oss, liksom övriga demokratiska länder, ett särskilt ansvar för att driva frågorna om avspänning och nedrustning och därvid även understödja fria fredsopinioner i de länder där fri åsiktsbildning ej tillåts. har vissa tecken till etablerandet av oberoende fredsrörelser förekommit i . Dessa rörelser förföljs av regimerna, och deras möjlighet att fortsätta att utvecklas är därför i hög grad avhängig av vilket moraliskt stöd de kan få från olika politiska krafter i . Särskilt har de medborgargrupper som försökt övervaka efterlevnaden av utsatts för svåra förföljelser. Engagemanget i protesterna mot kärnvapen för fred är i grunden ett äkta utslag av västeuropeisk frihetstradition, och rätten att bilda opinion samt söka påverka de demokratiskt valda regeringarna är fundamental. Fredsrörelsen måste också ta ordentligt avstånd från våld, förtryck och ofrihet var det än förekommer. I fredsarbetet är tålamod, realism, insikt och kunskap viktiga begrepp. Det är därför viktigt att kritiskt granska appeller och budskap. De som är förenliga med svenska säkerhetspolitiska intressen och bygger på en äkta vilja till fred och en respekt för grundläggande begrepp som frihet, demokrati och mänskliga rättigheter är värda allt stöd. Frivilligförsvaret vars hundratusentals medlemmar på fritid aktivt och nyanserat verkar för freden med bevarande av friheten utgör en del i den svenska fredsrörelsen. När nu genom det fredslotteri som arrangerats inom det statliga ram avsevärt större medel än tidigare står till regeringens förfogande för att stödja det frivilliga opinions- och folkbildningsarbetet i fredsfrågorna, är det självklart att även försvarets frivilligrörelser skall kunna komma i åtnjutande av stöd för sitt upplysningsarbete i anslutning till de internationella nedrustningssträvandena. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Med anledning av vad i motionen anförts hemställs* 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om inriktningen av det svenska arbetet i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om inriktningen av det svenska arbetet i , 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av svensk uppmärksamhet på de strategiska kärn- och rymdvapenförhandlingarna på sätt som i motionen angivits. () () () (m) () * Se även motion 1984/85:1166.