mot · G8022471 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. har flera motioner lagts i om stöd till . svarade utrikesminister i på interpellation (1982/83:96) om den oroväckande utvecklingen i . Ministern gav en regeringsdeklaration, där bl. a. utlovades stöd till ökade kulturkontakter med , som en åtgärd för att visa vår solidaritet med våra broderfolk på andra sidan av i deras svåra isolering från omvärlden. I debatten och även då utrikesutskottets betänkande 1983/84:22 om förbindelserna med de baltiska folken samt stöd till föredrogs, förenade alla demokratiska partier sig med utrikesministerns uttalande och utrikesutskottets betänkande. Det betonades att utöver deklarationer är det nödvändigt att gå från ord till handling. I samband med höstens budgetarbete har på en beredning ägt rum rörande Baltiska institutets framställningar om återkommande statsanslag, dels för grundkostnader och verksamhet, dels för föreståndarens lönekostnad. I beredningen har statsrådsberedningen, , , och deltagit. Baltiska institutets framställningar för båda ändamålen omfattade . I budgetpropositionen 1985 föreslår ett återkommande verksamhetsbidrag med . Vi hälsar denna lösning med stor tillfredsställelse. Bidraget säkerställer Baltiska institutets fortsatta verksamhet. Av bidraget går en tredjedel till hyreskostnader, en tredjedel till fasta kontorskostnader och resterande . till produktiv verksamhet. Befriad från det dagliga bekymret att överleva finns vissa utsikter att institutet kan åstadkomma en viss kompletterande självfinansiering av själva verksamheten. Baltiska institutets problem är emellertid ändå inte helt lösta. har den här gången inte kunnat sträcka sig så långt att ge institutet även anslag till föreståndarens lönekostnader. blir institutet utan föreståndare på grund av kanslichefens uppnådda pensionsålder. Hans lönebidrag går inte att överföra till en annan person. Institutet har systematiskt undersökt alla tänkbara vägar att få bidrag till ifrågavarande lönekostnader men utan resultat. I detta sammanhang bör nämnas att institutets personal minskas på grund av naturlig avgång och därmed minskas också institutets lönebidrag från AMS med nära /år. Baltiska institutets verksamhet sträcker sig till ett tjugotal länder ända till och , där institutet har anslutna medlemmar och andra kontakter i anslutning till universitet och andra kulturinstitutioner. Ända från starten har institutet grundat en tradition att i anordna internationella vetenskapliga konferenser om baltiska studier. Dessa konferenser finansieras huvudsakligen genom statsbidrag och organiseras av institutet i samarbete med och Kungliga musikaliska . Tack vare som initiativtagare och drivande kraft har fått anslag att 1980 grunda ett vid . Genom institutets målmedvetna arbete har blivit ett Europacentrum i väst för baltiska studier och kulturutbytet med den baltiska kultursfären. En del av Baltiska institutets verksamhet omfattar utvecklingen av direkta kulturkontakter med akademier, universitet och enskilda kulturskapare och forskare samt deras organisationer i . Det är omvittnat av och andra hur svårt det är att utveckla sådana kontakter med öststater. På grund av en grundlig kännedom om förhållanden i och tack vare personliga förhandskontakter har institutet genom målmedvetet och ihärdigt arbete lyckats öppna nya kontaktvägar för kulturellt och vetenskapligt utbyte. Institutet har skapat nya möjligheter för enskilda forskare, författare och konstnärer att komma till och genom sina framträdanden förmedla estniska, lettiska och litauiska kulturyttringar och knyta kontakter med svenska kolleger. Genom att delta i institutets internationella konferenser får de dessutom möjligheter att utvidga sina kontakter till andra länder. Anspråk på institutets service till organisationer, kommuner, institutioner och allmänheten har blivit mera omfattande . strävar efter ett brett samarbete med andra svenska kulturinstitutioner och är därmed liksom genom sina medlemmar starkt förankrat i samhället. Institutet har förmedlat teatergästspel och konserter från till Kungliga dramatiska teatern, och Operan i , föreläsningar och utställningar till universitet och museer, gjort betydande insatser för att översätta och finna publiceringsmöjligheter för estnisk och lettisk litteratur i etc. håller utbildnings- och utrikesdepartementena, och informerade om sin verksamhet, speciellt beträffande kontakter med . Ett nära samråd äger rum med , med vars målsättning Baltiska institutets arbete i mångt och mycket sammanfaller. har uttalat sin uppskattning och sitt erkännande av de resultat som uppnått. har institutet ett samarbetsavtal. Baltiska institutets verksamhet i syfte att öppna nya vägar för kulturkontakter med baltiska folken innebär ett reellt stöd till och en uppskattad solidaritetsyttring med ester, letter och litauer i under en för dem tung isolering. Baltiska institutets arbete har varit omfattande och framgångsrikt trots ytterst svåra ekonomiska förhållanden, som tvingat institutet att avstå från många initiativ. Institutets verksamhet har blivit en del av internationella kulturpolitik. Institutets arbete kan inte drivas utan en heltidsanställd och mångsidigt sakkunnig föreståndare. har lagt ner ett omfattande ideellt arbete för att bygga upp och kommer att fortsätta med det även . Det omfattande dagliga arbetet med en mängd organisatoriska uppgifter, bevakningen och utvecklingen av kontakter och projekt etc. kräver emellertid en kvalificerad, heltidsarbetande kanslichef. Lyckligtvis finns en sådan att tillgå under förutsättning att institutet kan betala en till uppgiften och de speciella fordringarna motsvarande och med liknande anställningar jämförbar lön. Under åberopande av Baltiska institutets ytterst samhällsnyttiga verksamhet och vad som anförts i det föregående hemställer vi att ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om Baltiska institutets behov av ökade resurser. () () () () ()