ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G902n210 · 1985-01-01 00:00:00 — Motion till 1985/86:N210 (vpk) Malmprospektering i län För att kunna ta till vara svenska mineraltillgångar och minska importen krävs en bättre kartläggning av förekomsterna. En total malmprospektering inkl. djupprospektering av Bergslagen med kringområden skulle ur denna synpunkt vara värdefull. En sådan undersökning skulle, förutom att den ger arbete till folket i området, också ge en totalbild av vad som finns av och metaller i Bergslagen och vad som är värt att satsa vidare på. Det gäller både järnmalm och sulfidmalm. Det krävs också teknisk utveckling vad gäller brytnings- och utvinningsmetoder. Även av beredskapsskäl bör man utnyttja de svenska metallförekomsterna. Det gäller främst legeringsmetallerna, som inte är så väl prospekterade och har funnits att köpa utanför landet. är här sämre undersökt än t. ex. trots att det finns stora möjligheter att hitta nya fyndigheter. Utvecklingen inom prospekteringstekniken går mot s. k. fullprospektering, dvs. en total, förutsättningslös genomsökning av stora arealer i syfte att finna varje tänkbart slag av mineralfyndighet. I huvudsak tillämpas samma prospekteringsteknik oberoende av vilken man letar efter. Genom att leta förutsättningslöst efter ett större antal olika mineraler inom en given resursram ökar också sannolikheten att finna ekonomiskt utvinnbara fyndigheter. Mot bakgrund av det anförda föreslås att hos regeringen hemställer om åtgärder för att genomföra en total prospekteringsundersökning med djupprospektering inom län.
mot · G902n211 · 1985-01-01 00:00:00 — Motion till 1985/86:N211 och (vpk) Ett mineraltekniskt utvecklingscentrum i Svensk gruvnäring står inför nya stora omställningsproblem. Som exempel kan nämnas att malmbasen i flera av sulfidmalmsgruvorna i stadigt sjunker. Det kan inte uteslutas att en nedläggning av några av dessa gruvor är nära förestående. Det kan på samma sätt inte uteslutas att andra gruvdistrikt i landet står inför liknande problem. Inför denna oroande utveckling är det nödvändigt med offensiva satsningar från samhällets sida. Intensifierad prospektering är en nödvändig åtgärd liksom att det satsas resurser på forskning och utveckling inom gruvområdet. Vi vill med denna motion rikta uppmärksamhet mot behovet av ökade forskningsinsatser inom detta område. Vi har i ett flertal motioner till årets riksdag och till tidigare riksmöten lagt förslag där forskning inom gruvområdet är nödvändigt. För att dessa forskningsinsatser skall komma i gång och komma samhället till godo på bästa sätt föreslår vi att det i och i anslutning till dess högskola inrättas ett mineraltekniskt utvecklingscentrum, kallat MUC. Förslaget är inte nytt. Det framarbetades av Norrbottensdelegationen och stöddes bl. a. av en enig länsstyrelse i . I detta förslag finns konkreta forskningsprojekt presenterade - projekt som är framåtsyftande och som i praktisk tillämpning skulle få stor betydelse för de gruvdistrikt som står inför stora omställningsproblem. Flertalet av de föreslagna projekten är fortfarande aktuella men måste givetvis kompletteras, exempelvis med förslag som vpk lagt fram i olika motioner. Andra projekt som bör inordnas i MUC:s verksamhet är den forskningsverksamhet inom området som finansieras via STU (styrelsen för teknisk utveckling). Vi vill dock framför allt betona att centret skulle kunna bli basen för den biotekniska forskning och utveckling som vi föreslår i ett antal motioner. Vi anser liksom Norrbottensdelegationen att är en lämplig lokaliseringsort för MUC. I finns andra forskningsenheter, exempelvis Mefos, som bör utnyttjas i de projekt där detta är lämpligt. Vi vill också betona att det på högskolan i och framför allt vid dess tekniska avdelning finns en hög kompetens inom området. Centret skulle också hamna i den del av landet där problem är att förvänta inom gruvnäringen och där offensiva satsningar är mest angelägna. Mot bakgrund av det anförda föreslås N211 att sorn sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om offensiva forskningsinsatser inom gruvnäringen och om att, som ett led i detta, inrätta ett mineraltekniskt utvecklingscentrum i . (vpk) (vpk)
mot · G902n212 · 1985-01-01 00:00:00 — Motion till 1985/86:N212 (vpk) i län har ingen egen produktion av zinkmetall. Därför är landet helt beroende av import. Däremot är största producent av zinkkoncentrat. Det ger en närmast kolonial ställning som råvaruproducent och färdigvaruimportör. Sysselsättningen skulle öka och sårbarheten skulle minska om vi inom landet åtminstone förädlade fram zinkmetall för landets egna behov. Överstyrelsen för ekonomiskt försvar anser inte att zink är någon prioriterad vara vid en krissituation, men menar ändå att en svensk zinkproduktion är att föredra, på grund av att beredskapskostnader på detta område då skulle upphöra. Både ur försörjnings- och sysselsättningssynpunkt vore det därför bra om den zinkmalm som utvinns i också förädlades i landet. Utvinning av zink ur zinkslig är vid befintliga zinkverk förenad med betydande miljöproblem. har utvecklat ny teknologi i pilotskala i fråga om renframställning av metaller. Denna nya plasmateknik kan vara en möjlig teknik också för ett zinkverk i . Tekniken möjliggör också ekonomiska anläggningar i förhållandevis liten skala, som exempelvis för egna behov. Det är emellertid viktigt att välja den teknik som är mest lämplig både från ekonomiska och miljömässiga synpunkter. Därför bör också andra möjliga tekniker övervägas. Minsta möjliga miljöstörningar och god ekonomi samt möjligheter till småskalighet bör vara vägledande vid valet av teknik för zinkframställning. Mot bakgrund av det anförda föreslås att hos regeringen hemställer om en utredning om anläggning av ett zinkverk med miljövänlig teknik och att lokaliseringen sker till län.
mot · G902n213 · 1985-01-01 00:00:00 — Motion till 1985/86:N213 (vpk) Sysselsättningen vid Vid semestern meddelade cheferna i att 1 100 anställda skulle avskedas från företaget. Anledningen sades vara att vinsten (ca 50 miljoner) varit för liten. Antalet anställda i det som utgör Avestakoncernen - och specialstålrörelserna i och - var 9 805 personer. Fram till har antalet minskat till 7 100 och skall om bolagsledningen får som den vill minskas till ca 6 000 personer. 450 av dessa skall sparkas från och resten fördelas på de andra enheterna i koncernen. För del är det drygt 200 anställda som kommer att mista sina arbeten . Vinsten på 50 milj. kr. är tydligen inte tillräcklig för Avesta AB:s ägare och därför beslutar man minska antalet anställda med 1 100 personer för att på så vis få en större vinstandel. Man måste vända sig bestämt mot Avesta AB:s planer på att avskeda 1 100 personer från bolaget. Det blir staten och kommunerna, dvs. vanliga skattebetalare, som kommer att få betala arbetslöshetskostnaderna. I bruksorterna, som t. ex. , räknar man dessutom med att på var och en som blir avskedad i basindustrin försvinner ytterligare ett arbete på orten genom att underleverantörer, entreprenörer, offentlig sektor osv. får dra ned på verksamheten. Jag anser att ett samhällsekonomiskt perspektiv måste läggas på den hårt drabbade svenska specialstålsindustrin. Kortsiktiga vinstintressen får inte styra om basindustrierna i Bergslagen (stål- och gruvindustrin) skall ha en möjlighet att överleva. Hur många och vilka orter kommer att drabbas av avsked nästa gång vill öka sin vinst? Ur ett samhällsekonomiskt perspektiv är nedskärningarna varken nödvändiga eller ekonomiskt sunda. Hur man än vänder på problemet blir det billigare för samhället i stort att de avskedshotade arbetar kvar i även om produktionskapaciteten inte utnyttjas till . Man kan lösa problemen med att utveckla specialstålsindustrin och vidareförädla stålet i . Mot bakgrund av det anförda föreslås N213 att hos regeringen hemställer om åtgärder för att trygga sysselsättningen för de anställda vid de olika enheterna i .
mot · G902n215 · 1985-01-01 00:00:00 — Motion till 1985/86:N215 och (vpk) Laisvallsgruvans framtid Bolidenbolagets brytning av bly i inom kommun har pågått under några årtionden. Från början dominerade blyet vid anrikningsprocessen. utvinns förutom bly både zink och silver. Den malmbas som man har säkerställd genom undersökningar i området räcker till fortsatt drift under ytterligare . Bolidenbolaget anser att driften kan förlängas under om bolaget får tillstånd att överleda vatten till och byta ut de malmmängder som finns under sjön . Planer med detta innehåll har presenterats av gruvbolaget för kommun. Laisvallsgruvan är en viktig arbetsplats för befolkning. Blyet i är också en del av basen för produktion. Internationellt tenderar blypriserna att sjunka. Som metall är blyet mindre efterfrågat . Detta beror bl. a. på att det sker en övergång till blyfri bensin och att mindre bly används till batteriframställning. Framtiden för Laisvallsgruvan ter sig mot denna bakgrund osäker. Med hänsyn till gruvans dominerande betydelse för befolkning och som bas för en del av produktion är det viktigt att samhälleliga åtgärder sätts in så pass tidigt att krisen i inte blir akut. Laisvallsgruvans avfallshögar innehåller betydande mängder restmineral. Däri ingår flusspat, baryt och kvarts, delvis av hög kvalitet. 1979 framlade vpk en partimotion om ett industrimineralprojekt i . Förslaget byggde just på restmineralerna från gruvan i . Sammantaget skulle ett utnyttjande och tillvaratagande av industrimineralerna från denna gruva innebära följande: - bättre yttre miljö, - från energisynpunkt liten insats för tillkommande processer, - fullödigt tillvaratagande av det utbrutna berget, - mindre importberoende, bättre handelsbalans, - ökade förutsättningar för bibehållen sysselsättning inom Arjeplogsområdet. Det behövs ett samlat samhälleligt grepp för att utveckla nya verksamheter i denna region. Under hänvisning till det anförda föreslås N215 1. att hemställer hos regeringen om åtgärder för en planmässig utveckling av industrimineralsektorn i , 2. att hemställer hos regeringen om initiativ till ett samarbetsprojekt mellan Bolidenbolaget och staten avseende industrietablering inom kommun baserad på kvartsen från Laisvallgruvan, 3. att hemställer hos regeringen om åtgärder för att starta en massiv prospekteringsinsats inom Arjeplogsområdet avseende industrimineraler.
mot · G902n221 · 1985-01-01 00:00:00 — Motion till 1985/86:N221 m. fl. Åtgärder för att hindra utländska företag att engagera sig i svensk gruvnäring, m. m. och BP avtalade om prospekterings- och gruvbrytningssamarbete inom ett område i , i synnerhet området mellan och . Området bedöms vara geologiskt intressant. har samtliga inmutningar som ger förhandsrätt till eventuella fynd. Enligt avtalet skall överlåta hälften av samtliga dessa inmutningar till BP. avtalspartner är det brittiska multinationella oljebolaget som har energi- och naturresursföretag med verksamhet på sex kontinenter. De metaller det framför allt handlar om är och molybden - metaller som enligt bedömningar kommer att få stor strategisk betydelse. Bristsituationer med de aktuella metallerna kan uppstå. I mineralpolitiska utredningen har t. o. m. antytts att bör upprätta fredskrislager av och molybden, båda av utredningen klassade som mycket kritiska ur försörjningssynpunkt. Skulle ett multinationellt bolag ges möjlighet att utöva kontrollen över de berörda metallerna försvåras givetvis möjligheten att upprätta fredskrislager. Samarbete mellan och BP bedrivs också i . BP:s inmarsch i svensk gruvnäring är unik. 1910 instiftades en lag som satte stopp för utländskt ägande av svenska . I sammanhanget kan nämnas att anledningen till att bildades var just att förhindra utländska företags exploatering av de lappländska järnmalmsfyndighetema. De motiv som framförts för samarbetet /BP är ekonomiska. Från sida har framförts att man inte själv klarar kostnaden av den nödvändiga prospekteringen. Det är av stor nationell betydelse att sätta stopp för vidare samarbete mellan svenska och utländska gruvföretag. Risken är annars uppenbar att vårt land tappar kontrollen över naturtillgångar och att landets nationella oberoende försvagas. Dessutom bör påminnas att när näringsutskott och riksdag avslagit vpk-kraven i denna motion har det hänvisats till att statens kontrollmöjligheter enligt gällande lagstiftning är goda. har vid bedömningen av LKABrs och BP:s ansökan enligt industriministern också reciprocitetsskäl beaktats, dvs. hänsyn tagits till konsekvenserna för svensk råvaruindustris engagemang utrikes om BP inte får möjlighet att etablera sig i . internationella beroende visas redan i detta och kan knappast bli bättre i en krissituation. Det finns anledning att i sammanhanget erinra om att just de stora oljebolagen försöker att systematiskt lägga under sig mineraltillgångar av strategisk betydelse i olika delar av världen. (vpk) i (vpk) (vpk) (vpk) Med hänvisning till ovanstående föreslås 1. att hos regeringen hemställer om förslag i syfte att förhindra och omöjliggöra för utländska intressen att engagera sig i gruvnäring alltifrån prospektering till utvinning, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om att samarbete mellan brittiska BP och bör upphöra och att ges tillräckliga resurser för att i egen regi bedriva önskvärd mineralprospektering i Syd- och .
mot · G902n222 · 1985-01-01 00:00:00 — Motion till 1985/86:N222 m. fl. Demokratisk insyn i prospektering och gruvdrift Vissa delar av landet står och faller med gruvnäringen. Det gäller exempelvis malmfälten och norra . Andra delar av landet skulle kunna utvecklas till betydande gruvområden genom kända förekomster av metaller och mineraler. Möjligheten för kommuner, deras medborgare och folkvalda att kunna påverka utvecklingen inom detta område är dock kraftigt kringskuren av den närmast feodala lagstiftning som råder. Exemplen på vilka förödande konsekvenser detta får är många. Inom ett begränsat geografiskt område kan flera intressenter ha inmutat liknande förekomster. Det gäller exempelvis grafitförekomstema i i . Detta omöjliggör en helhetsbedömning av fyndigheterna eftersom varje intressent ser om sitt eget hus. Näringslivet i norra domineras av genom dess kontroll över malmfyndigheterna. Oroande tecken finns på att ett flertal av fyndigheterna är nedläggningshotade. Men för kommuner och anställda handlar det om lösa rykten beroende på att företaget i fråga inte har någon informationsskyldighet. I är det känt att flera intressenter, däribland , inmutat mineral- och metallfyndigheter. Bland kommunala politiker som har till uppgift att planera och ansvara för den kommunala verksamheten finns ingen ingående information om vad inmutningarna grundar sig på och vad eventuellt efterföljande undersökningar gett till resultat. Dessa och andra likartade exempel visar hur svårt det är för samhället att bedriva en effektiv och planmässig planering. De effekter lagstiftningen inom gruv- och mineralområdet får rimmar illa med vad sade på sin första riksdag 1897: Där gäller det egendom, om vilken ingen människa kan säga, att den bör tillhöra en enskild person. Där gäller det vad som finns nedlagt i våra berg, i det svenska folkets gemensamma jord, det gäller att på alla sätt låta detta komma det allmänna till godo. Kravet om att det kommer till stånd en lagstiftning i Bräntings anda växer sig allt starkare ute bland gruvarbetare, berörda fackförbund, länsstyrelser och kommunalpolitiker. Det handlar om en lagstiftning som ger samhället möjlighet till en demokratisk kontroll över och insyn i prospekteringsinsatser och gruvverksamhet. Denna nya lagstiftning måste få en sådan konstruktion att berörda prospekterings- och gruvbolag har informationsplikt gentemot kommuner, länsstyrelser och andra instanser i samhället. Mot bakgrund av vad som anförts i motionen föreslås att hos regeringen hemställer om förslag om informationsskyldighet för malm- och mineralprospektering och gruvdrift i enlighet med vad som anförts i motionen. 1985/86 N222 (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G902n225 · 1985-01-01 00:00:00 — Motion till 1985/86:N225 (vpk) Fortsatt gruvdrift i Stekenjokkområdet De regionalpolitiska skälen vägde tungt när Stekenjokksgruvan i inland öppnades för brytning. Gruvan har en produktion på ca och sysselsätter ca 200 personer. På grund av sin dominerande ställning i kommunens näringsliv, så är många mindre företag i kommunen starkt beroende av gruvan för sin fortlevnad. Man beräknar att gruvan direkt och indirekt ger sysselsättning för ca 400 personer. Det stora problemet , och som måste betecknas som akut, är att nuvarande malmtillgång är utbruten och att gruvproduktionen då upphör. Det är därför nödvändigt att vissa åtgärder nu vidtas för att om möjligt säkerställa en gruvdrift i området även efter 1989. Det finns framtidsmöjligheter i form av nya där den s. k. södra rampen är mest intressant. Undersökning pågår men väntas ta . Andra intressanta uppslag är Jormlien och Ankarvattnet samt Levimalmen med ca - den senare kräver en ordentlig undersökning. Vad som kan anmärkas mot de nämnda fyndigheterna är deras låga malmvärde, vilket torde kräva vissa kostnadssänkningar. Detta bedöms vara möjligt genom att anrikningsverket har stora utvecklingsmöjligheter på så sätt att det går att öka produktionen med eller utan att man behöver göra några större investeringar. Vidare finns en ovanjordskross som gör det möjligt för verket att ta emot malm utifrån utan alltför stora investeringar. Från fackligt håll bedöms att området har en framtid som sträcker sig bortåt fram i tiden, men då krävs vissa insatser . De åtgärder som bedöms vara nödvändiga är bl. Förberedelser görs för att påbörja brytning av Jormlien och Ankarvattnet och att produktionen ökas till 1988 med målsättning att nå 1990. - Levimalmen undersöks och görs i ordning för att kunna bidra med malm då Jormliens och Ankarvattnets malm är slut. De här åtgärderna medför vissa kostnader, och det måste nog anses som nödvändigt att samhället står för merparten av dessa. För detta finns ett antal starka skäl: En nedläggning av gruvdriften skulle innebära enorma problem för kommun. Ett bortfall av 400 arbetstillfällen i en kommun på drygt 8 000 innevånare är talande nog. För det samhälle som byggts upp vid gruvan skulle en nedläggelse inne bära en kapitalförstörelse av stora mått och därtill sätta de anställda som bor Mot. 1985/86 där i en svår situation. Om inga åtgärder vidtas , skulle vissa anställda börja lämna gruvan och investeringar hämmas, vilket kan få till följd att driften tvingas upphöra tidigare. Detta malmtillskott behövs till förädlingsindustrin i länet. Malmtransporterna har betydelse för med tvärbana. De regionalpolitiska aspekterna måste väga tungt. Befolkningsminskningen i inlandet måste brytas, och därför skall varje möjlighet att bevara och skapa ny sysselsättning noggrant prövas. Regeringen bör därför skyndsamt vidta nödvändiga åtgärder för att om möjligt säkerställa en fortsatt gruvbrytning i Stekenjokkområdet även efter 1989. Med hänvisning till ovanstående föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om fortsatt gruvbrytning i Stekenjokkområdet.
mot · G902n226 · 1985-01-01 00:00:00 — Motion till 1985/86:N226 (vpk) Brytning av talk i Lautakoski kommun fortsätter att vara en av de hårdast drabbade kommunerna i landet när det gäller arbetslöshet. Åderlåtningen av kommunen leder nu bl. a. till att ett flertal skolor i kommunen hotas av nedläggning. Regeringens insatser för östra är mot denna bakgrund givetvis välkomna men helt otillräckliga. Vad som är nödvändigt är i första hand att större industrisatsningar kommer till stånd. En sådan möjlighet utgör onekligen talkförekomsten i Lautakoski. Enligt mineralpolitiska utredningen (SOU 1977:75) utgör Lautakoski den största talkförekomsten i landet. Enligt uppgifter motsvarar talkmängden i Lautakoski en kopparförekomst med ett kopparinnehåll på 1,. Detta indikerar att denna talkförekomst är brytvärd. Till detta skall läggas att det i förekomsten finns vissa mängder nickel som höjer det ekonomiska värdet på förekomsten. Preliminära beräkningar som gjorts har visat att förberedelserna för en brytning i Lautakoski skulle kunna ge jobb till 100-150 personer, medan 50-60 personer skulle ges jobb i själva brytningen. Givetvis skulle en brytning få positiva återverkningar på andra verksamheter i kommunen. Talk har en lång rad av användningsområden. Vi har i tidigare sammanhang påtalat att talk tillsätts för att förhindra klibbning av handelsgödsel. Förutsättningarna för att starta en handelsgödselfabrik i finns som bekant. Vpk har också under en lång rad av år drivit detta krav. Talk används också inom pappersindustrin, den keramiska industrin, färgindustrin m. m. Världsförbrukningen av talk är i stigande. Enligt mineralpolitiska utredningen beräknas den att öka med fram . Ansvaret för att en brytning i Lautakoski kommer till stånd måste ligga hos staten. Den bör genom offertsystemet begära in uppgifter från gruvbolagen om kostnaderna för en brytning för att sedan väga in detta i en samhällsekonomisk total bedömning. Med hänvisning av vad som i motionen framförts hemställs att hos regeringen begär åtgärder som klarlägger förut sättningarna för brytning av talk i Lautakoski och, om förutsättning- Mot. 1985/86 arna är gynnsamma, initiativ tas att starta brytning.
mot · G902n227 · 1985-01-01 00:00:00 — Motion till 1985/86 :N227 (vpk) Vanadinframställning vid i kommunisterna föreslår i denna motion att det vid i påbörjas utvinning av vanadin. Utvinningen kan ske enligt den framställningsmetod som framarbetats vid företaget och som bygger på att ta till vara den mängd vanadin som finns i den järnmalm som kommer från gruvor i malmfälten. När denna järnmalm smälts i masugnen går vanadinet över till råjärnet. När råjärnet sedan genomgår s. k. blåsning hamnar det mesta av vanadinet i slaggen. Halten är dock i detta läge för liten för att utvinning skall vara ekonomiskt lönsam. har dock utvecklat en metod som innebär att råjärnet förblåses i s. k. skakskänk, varvid en s. k. förslaggning inträffar. I denna slagg är vanadinhalten så pass hög som , vilket gör utvinning ekonomiskt intressant. En förblåsningsanläggning skulle ge jobb till 25-30 personer vid i . I ett andra steg kan vidareförädling ske till vanadinpentoxid. En fabrik för tillverkning av denna produkt skulle ge jobb till ytterligare 2530 personer. Vanadinpentoxid kan i sin tur omvandlas till ferrovanadin. Ett sådant förädlingssteg skulle ge ytterligare jobb. Ferrovanadin används främst inom stålindustrin vid tillverkning av snabbstål, verktygsstål och andra produkter. Det finns dessutom uppgifter om att metallen vanadin har egenskaper som gör den användbar i system för avgasrening i bilar. Alla prognoser tyder på att förbrukningen av vanadin kommer att öka. En svensk produktion av vanadin skulle också bidra till att hjälpa till att isolera apartheidregimen i . är nämligen världens största producent av vanadin. i för av leveranserna av vanadin i världen. Under hänvisning till det ovan anförda föreslås att som sin mening ger regeringen till känna att en fabrik för vanadinframställning bör upprättas vid i och hemställer om åtgärder i enlighet härmed.