ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G8022654 · 1985-01-25 00:00:00 — och i Regionalpolitisk stöd till Arbetslösheten är hög i . För låg arbetslösheten i länet på medan motsvarande siffra för landet var . Länet hade i arbetsmarknadspolitiska åtgärder, landet hade . Nedgången i industrisysselsättningen är mycket kraftig. var minskningen (2 628 personer). har mer än 4 000 industrijobb försvunnit. av industrisysselsättningen finns inom basnäringarna. Bara har högre andel. I särskild motion kräver vi åtgärder för att främja sysselsättningen i länet. har en stor befolkningsminskning . Det är bara som har haft större befolkningsminskning . Vi tar i denna motion upp framför allt den orättvisa fördelningen av medel för regionala utvecklingsinsatser. har /85 tilldelats 27 milj. kr. för regionala utvecklingsinsatser. Jämförbara län har fått följande: 28 milj. kr. 31 milj. kr. 40 milj. kr. 52 milj. kr. 55 milj. kr. 63 milj. kr. Jämförbara län har således fått en väsentligt större tilldelning än . Medlen är mycket värdefulla i det regionalpolitiska arbetet. Genom att de finns på länsplanet kan beslut tas snabbt i relativt enkla och obyråkratiska former. Efterfrågan är därför stor både från industriföretagen och de olika former av glesbygdsverksamheter som kan få glesbygdsstöd. Länsorgan, kommuner och företag har också visat mycket stort intresse för de s. k. projektmedlen. För samhället finns också påtagliga fördelar med att decentralisera stödmedlen. Handläggningen av stödärendena går väsentligt snabbare och effektivare. tvingas också hushålla med medlen så att de räcker till så många projekt som möjligt. Så har också skett vilket framgår av följande tabell. Bidragsmedlens fördelning i /84 Siffrorna visar att det med relativt små statliga medel har varit möjligt att få fram betydande investeringar och många arbetstillfällen till låg kostnad. Som jämförelse kan nämnas att det maximala stödet per arbetstillfälle i stödområde C enligt författningen ligger på . har lyckats få arbetstillfällen för . Det är viktigt att får ökade bidrag bl. a. mot bakgrund av det behov av lokalrådgivare som finns. I Dellenbygden finns lokalrådgivare för glesbygdsverksamheten. som i hög grad är beroende av jord- och skogsbruk behöver en produktionsrådgivare. Jord och skog är den största näringen i kommunen. En produktionsrådgivare behövs för att öka möjligheterna att bedriva ett rationellt jord- och skogsbruk och för att medverka till kompletterande sysselsättning i glesbygden. Ökade rådgivningsinsatser för andra delar av länet är angelägna. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär en mer rättvis och ökad fördelning av medel till regionala utvecklingsinsatser till i den kommande regionalpolitiska propositionen.
mot · G8022655 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:2655 En kampanj för anställning av ungdomar är av proklamerat som Ungdomens år. I många länder kommer detta att leda till aktiviteter i de flesta medlemsländerna för ungdomens fostran och framtid. Den bästa hjälp någon kan få i livet är att redan vid unga år få lära sig att respektera lag och ordning. I stället för att vi i samhället och inom näringslivet skall förutsätta och acceptera att ett visst ekonomiskt svinn i form av stölder och skadegörelse tillåts kan dessa pengar bättre användas för att ge ungdomar arbetsuppgifter som syftar till att hjälpa nuvarande personal att förebygga skadeutfall. Min uppfattning är att personalbrist och stor arbetsbörda tvingar bl. a. företagen att acceptera ökat svinn och kostnader. Låt ungdomsåret bli det är där ungdomens moral stärks och där de ges möjlighet att vara med och skapa ett för oss alla trivsammare samhälle. Med hänvisning till motionen hemställs att beslutar att begära att regeringen låter AMS starta en kampanj bland företag, organisationer och samhällsorgan för att förmå dem att anställa ungdomar med uppgift att biträda nuvarande personal i enlighet med motionens syfte.
mot · G8022658 · 1985-01-25 00:00:00 — Ungdomsarbetslösheten är ett av våra allra viktigaste problem, och alla ansträngningar måste göras för att få bukt med densamma. I första hand är det naturligtvis fasta jobb som är lösningen. Ungdomar måste få komma in på den ordinarie arbetsmarknaden med marknadsmässiga löner. Men som kortsiktig åtgärd måste olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder prövas. Ungdomslagen är positiv i bemärkelsen att den förhindrar att 18- och 19-åringar går helt sysslolösa, och i många kommuner är erfarenheterna positiva av ungdomslagen. Genom budgetpropositionen har lagen förbättrats genom möjligheter för kommunerna att själva utsträcka arbetstiden och att kravet på individuella uppföljningsplaner i ungdomslag förstärks ytterligare. kvarstår dock problemet att huvudregeln endast medger fyra timmars arbete för de berörda. Det innebär att ungdomarna dels får en felaktig bild av arbetslivet, dels får försörjningsproblem. Det måste vara fel att inte 18- och 19-åringar, myndiga medborgare, ges möjlighet att försörja sig självständigt. Det bör därför ske en utbyggnad av ungdomslagen, så att den omfattar . Försöksverksamhet pågår i en del kommuner med mycket positiva resultat. Många ungdomar i ungdomslag har en otillräcklig eller ofullständig utbildning bakom sig. De bör få möjlighet att komplettera sin utbildning de ingår i ungdomslag. Fördelningen mellan arbete och utbildning bör göras på grundval av dels individens, dels kommunens förutsättningar. Det är viktigt att detta sker så att arbetsuppgifterna aldrig upplevs som bara ett tidsfördriv. För utbildningen bör utbildningsbidrag utgå, och arbetstiden bör ersättas med den avtalade timersättningen. Då detta har ekonomiska konsekvenser för staten, bör regeringen utreda hur detta skall bekostas. Kostnaderna borde kunna delas mellan stat och kommuner. Med hänvisning till det ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av att utreda möjligheterna att utöka arbetstiden inom ungdomslagen. () ()
mot · G8022659 · 1985-01-25 00:00:00 — och mot olaglig arbetsförmedling Inom ett antal branscher, bl. a. åkerinäringen, förekommer en tämligen omfattande förmedling av arbetskraft utanför den offentliga arbetsförmedlingen. av s. k. svart eller grå arbetskraft annonseras t. o. m. i dagspressen, förutom marknadsföring genom flygblad m. m. Försök att stävja denna olaga arbetsförmedling har uppenbart varit verkningslösa. Den synes i stället öka i omfattning. Ärendet är av utomordentligt stor vikt för arbetstagarna i berörda yrken. De, som förmedlas på detta sätt, är i stort sett rättslösa när det gäller de villkor som samhället och arbetsmarknadens parter ställt upp - de är utestängda från det skydd, som en arbetstagare har rätt till. Systemet snedvrider dessutom konkurrenssituationen gentemot de seriösa företagen, som inte hyr in svart/grå arbetskraft. Åtgärder bör vidtas för att komma åt denna snedvridning av arbetsmarknadspolitiken och konkurrenssituationen. Ansvaret för inhyrning av olaga arbetskraft bör riktas i högre grad mot inhyraren, och sanktionerna mot denne bör vara av den storleksordningen, att de uppväger de vinster man gör - så är inte fallet . Vidare bör inhyrning av arbetskraft inrangeras under allmänt åtal, så att inhyrarens eventuella brott kan granskas utan särskild anmälan till AMS. Arbetsförmedling är och skall vara offentlig och kostnadsfri. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen anhåller att åtgärder vidtas i syfte att undanröja förmedling av svart/grå arbetskraft. () ()
mot · G8022661 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. I den vittomfattande verksamhet som bedrivs av () utgör beredskapsarbetena en betydelsefull del. Omfattningen kan visserligen variera från till annat, beroende på det aktuella sysselsättningsläget, men vissa beredskapsarbeten måste fortgå också under goda konjunkturer. Det finns alltid en betydande grupp medborgare som av olika skäl står utanför den reguljära arbetsmarknaden. Det kan röra sig om äldre ortsbunden arbetskraft, men också en annan grupp som benämns arbetslösa med socialmedicinska handikapp. För att sysselsätta främst dessa grupper bedriver AMS vissa beredskapsarbeten i egen regi. Denna verksamhet har tidigare haft relativt stor omfattning och motiverat särskild ledning vid sju regionala kontor. har verksamheten krympt och föranlett förslag att lägga verksamheten under resp. länsarbetsnämnd. Därmed skulle vissa administrationskostnader kunna inbesparas. Detta anser vi vara en riktig åtgärd. har emellertid framförts ännu längre gående förslag, innebärande att resp. kommun skulle ta ansvaret för den svårplacerade arbetskraft som förut sysselsatts i AMS egenregiverksamhet. Vi anser att dessa planer inte skall genomföras fullt ut. Det är möjligt att planerna är realiserbara vad gäller verkligt stora kommuner. Mindre kommuner - och det är de flesta - har däremot inte möjlighet att bygga upp den administration och arbetsledning som erfordras. Det torde också vara ytterst få företag som har resurser att ta på sig det ansvar som en så särpräglad verksamhet kräver, även om staten skulle skjuta till bidrag. Enligt vår mening vore det dessutom fel att inte utnyttja den kompetens som finns samlad hos de arbetsledare som f. n. ansvarar för de aktuella arbetena. Om denna personal bevaras som en operativ resurs under länsarbetsnämnderna kan den hittillsvarande verksamheten bedrivas med korta och raka ordervägar. Vi vill dessutom peka på den betydelse som den speciella verksamheten har för arbetslösa med socialmedicinska handikapp. De aktuella arbetena i skogsvård, naturvård, kulturminnes- och fornvård liksom arbeten som främjar turism och fiske ger stimulans och rehabilitering i många fall. Slutligen bör understrykas att de beredskapsarbeten som är knutna till fasta förläggningar har viss regionalpolitisk betydelse. Skötseln av dessa förläggningar sysselsätter i sin tur ett antal personer i bygder med ringa tillgång på sysselsättning. Som exempel på sådana förläggningsorter kan nämnas och i och i . Flera goda skäl talar alltså för att AMS egenregiverksamhet bör fortsätta med vissa mindre ändringar. En översyn av AMS verksamhet pågår f. n. genom (A 1981:02). De frågor vi aktualiserat kan naturligtvis diskuteras i denna kommitté. Vi anser det dock nödvändigt att gör ett uttalande i frågan. Mot bakgrund av det anförda yrkar vi att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inriktning och organisation av AMS egenregiverksamhet. () P.-O. () () () . ÅSLING (c)
mot · G8022662 · 1985-01-25 00:00:00 — Traktamenten är ersättning för ökade levnadsomkostnader i samband med tjänsteresor utanför den vanliga verksamhetsorten. Reglerna om traktamentsersättning är olika för statlig och enskild tjänst. Statliga traktamenten utgör inte skattepliktig inkomst och skall således ej redovisas i den anställdes deklaration. Anställda måste däremot redovisa traktamenten som inkomst. Avdrag får sedan göras motsvarande det statliga traktamentsbeloppet. De statliga traktamentsbeloppen, som normalt används även inom näringslivet, fastställs en gång och i svenska kronor. Med tanke på nutidens snabba och kraftiga växelkursförändringar ställer detta förfarande till med problem för de resande. Skillnaden i värdet av det svenska USA-traktamentet mellan början och slutet av 1984 visar, att systemet med traktamentsbelopp i svenska kronor är olämpligt. Utlandstraktamentena bör därför fastställas i vistelselandets valuta. Detta skulle ge de traktamentsberättigade en mera rättvis ersättning för deras ökade levnadsomkostnader. Vid en längre tids vistelse utomlands på samma ort reduceras traktamentsbeloppet. För statligt anställda är reduktionen fr. o. m. 21 :a dagen. För anställda i enskild tjänst reduceras det skattemässiga avdraget fr. o. m. den . Det kan med fog hävdas, och jag gör det av egen erfarenhet, att kostnaderna vid en längre vistelse på samma ort faktiskt inte går ned. Reduktionen bör därför avskaffas. I vilket fall som helst borde orättvisan mellan statligt och privat anställda undanröjas. Med anledning av det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fastställande av utlandstraktamenten i vistelselandets valuta, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om reduceringen av utlandstraktamenten vid längre tids vistelse på samma ort.
mot · G8022663 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. I tilläggsbudget II till proposition 1984/85:101 begär arbetsmarknadsministern att regeringen skall få ett slags carte för att ändra reglerna för arbetsmarknadspolitiska åtgärder för arbetslösa i . Sedan propositionen presenterades har regeringen vid en presskonferens närmare preciserat en del av de ändringar i reglerna man avser vidta. Vi vill understryka att en avveckling av en så stor arbetsplats som Uddevallavarvet ställer mycket stora krav på de offentliga insatserna för att återställa balansen på arbetsmarknaden i regionen. a. på arbetsförmedlings- och arbetsmarknadsutbildningssidan är det naturligt med speciella insatser. Det är väsentligt att avvecklingen av Uddevallavarvet sker snabbt. Erfarenheterna från de långa awecklingsperiodema både vid och Öresundsvarvet är negativa. Den arbetslöshet som uppstår vid nedläggningen av en stor arbetsplats är till karaktären delvis annorlunda i förhållande till den vanliga arbetslösheten. Detta kan i viss mån motivera att olika bestämmelser skulle gälla för arbetslösa i skilda delar av landet. Det är dock väsentligt att dessa avsteg från de normala reglerna icke blir alltför omfattande. Man bör betänka att situationen i inte är fullständigt unik. Även andra orter kan komma att beröras av nedläggningar som för dessa orter kan vara lika allvarliga. Regeringen presenterade en promemoria benämnd En ny framtid för . I denna redovisas översiktligt vilka åtgärder som regeringen har för avsikt att vidta på det arbetsmarknadspolitiska området. Det förefaller som om regeringen har konkreta planer på vilka områden inom vilka man avser göra avsteg från de normala reglerna. Vi anser därför att regeringen bör kunna återkomma till med en specificerad redovisning av vilka avsteg från reglerna för de arbetsmarknadspolitiska åtgärder som man önskar göra. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen begär ett fullständigare beslutsunderlag för arbetsmarknadspolitiska åtgärder i i enlighet med vad som i motionen anförts. . HÖGMARK (m) () () ()
mot · G8022666 · 1985-01-25 00:00:00 — och på det kyrkliga området I budgetproposition 1984/85:100 sammanfattar regeringen under rubriken på det kyrkliga området de tidigare anslagen Bidrag till restaurering av äldre domkyrkor och Bidrag till anskaffande av lokaler för trossamfund. Bidraget till de fria trossamfundens kyrkobyggen uppgick /84 till . som extra statsbidrag för att stimulera sysselsättningen) och /85 till . som extra statsbidrag för att stimulera sysselsättningen). till trossamfund har föreslagit att de speciella tilläggsanslagen för byggnadsprojekt med särskild hänsyn till sysselsättningseffekterna slopas. Av planeringsskäl föreslås i stället en höjning av det ordinarie anslaget till , varav . för bidrag till handikappanpassning. För /85 har samarbetsnämnden behandlat ca 85 ansökningar med en total produktionsvolym på 190 milj. kr. varav invandrarnas trossamfund svarar för projekt om 46 milj. kr. För /86 emotser samarbetsnämnden ytterligare ökad efterfrågan. har visat att de medel som anvisats till särskilda sysselsättningsåtgärder kunnat fördelas till sysselsättningsskapande projekt . Det finns goda grunder anta att samarbetsnämnden även under /86 har en beredskap för att sätta in speciella åtgärder i sysselsättningsstimulerande syfte. Regeringen har i budgetpropositionen avstyrkt samarbetsnämndens förslag att för nästa budgetår lägga in medel för sysselsättningsåtgärder i det ordinarie anslaget. Statsbidrag till anskaffande av lokaler för trossamfund har föreslagits med . för /86. till trossamfund ställs därmed inför svåra planerings- och prioriteringsproblem. Vi förutsätter att regeringen har beredskap för att kanalisera sysselsättningsmedel till lokaler för trossamfund även /86 om det behövs av sysselsättningsskäl. Både för församlingarnas och samarbetsnämndens planering är det av vikt att förutsättningarna för sådana tilläggsmedel klarläggs . redovisar även ett stort antal ansökningar om bidrag till handikappanpassning av äldre frikyrkolokaler. Möjlighet bör finnas för nämnden att inom ramen för sysselsättningsskapande åtgärder också ge bidrag till den typen av byggnadsarbete. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att bemyndigar regeringen att inom de medel som kan ställas till förfogande för sysselsättningsskapande åtgärder ge bidrag till anskaffande av lokaler för trossamfund.
mot · G8022668 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:2668 Vid många folkhögskolor föreligger behov av om- och tillbyggnader. Ofta är skolorna förlagda till äldre byggnader som fordrar omfattande reparationer. Detta har bekräftats av enkätundersökningar vid rörelsefolkhögskolorna. saknas emellertid resurser att företa nödvändiga arbeten. Utöver vikten av att underhålla byggnaderna finns ytterligare motiv för att stimulera folkhögskolorna att företa reparations- och ombyggnadsarbeten. Ofta är dessa skolor belägna i bygder där arbetstillgången för byggnadsarbetare är begränsad. Det finns därför även arbetsmarknadsmässiga skäl för en sådan satsning. Olika former för statligt stöd till byggnadsarbeten vid folkhögskolorna kan givetvis övervägas. En form kan vara att det s. k. ROT-programmet utvidgas till att även gälla reparations-, ombyggnads- och tillbyggnadsarbeten vid folkhögskolor. bör ge regeringen detta till känna. Med hänvisning till det anförda föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om utvidgning av ROT-programmet till att omfatta reparations-, ombyggnads- och tillbyggnadsarbeten vid folkhögskolorna. minab/gotab 1985
mot · G8022671 · 1985-01-25 00:00:00 — Åtgärder mot omvandling av hyres- eller bostadsrätt till ägarlägenhet Den utveckling som har skett och tilltar i omfattning, nämligen en allt större omvandling av vanliga hyres- och bostadsrättslägenheter till allt dyrare ägarlägenheter, inte minst i samband med viss ombyggnadsverksamhet, är inte acceptabel från bostadssociala och fördelningspolitiska utgångspunkter. Detta gäller främst storstadsområden och centralare stadsdelar i , m. fl. orter och privatägda fastigheter. Privata ekonomiska intressen i form av byggkonsortier och storbolag är de främsta drivkrafterna bakom den pågående omvandlingen, som i snabb takt ställer allt flera vanliga hushåll utanför alla möjligheter att vara med och konkurrera om centralt belägna bostäder. Gällande regler för statligt stöd till ombyggnadsverksamheten och avdragsmöjligheter i samband med beskattning utnyttjas skickligt på olika sätt med hjälp av olika konsulter och rådgivare. Gällande lagstiftning ger enligt vår mening inte tillräckliga möjligheter att begränsa eller stoppa denna form av privatisering och allt dyrare boende. Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen begär förslag till sådan ändring av lagstiftningen som ger möjlighet att stoppa omvandling från hyreseller bostadsrätt till s. k. ägarlägenheter. (vpk) C.-H.
mot · G8022672 · 1985-01-25 00:00:00 — Den konstnärliga utsmyckningen av byggnader har behandlat förslag om konstnärlig utsmyckning av byggnader. Det har gällt omfattning, finansieringsbestämmelser, bidrag, införande av enprocentsregel m. m. I en vpk-motion, 1983/84:154, föreslogs t. ex. att frågan om den konstnärliga utsmyckningen av äldre bostäder som skall byggas om skulle tas med i bostadsförbättringsprogrammet () och tillföras en regel om att av kostnaderna inom programmet skulle gå till konstnärlig utsmyckning. I bostadsutskottets betänkande 1983/84:23 som antogs av gjordes ett tillkännagivande till regeringen. Enligt detta förutsattes en översyn ske av gällande finansieringsbestämmelser avseende den konstnärliga utsmyckningen m. m. i våra bostadsområden. Den förordade översynen borde enligt utskottet ske skyndsamt och regeringen borde för redovisa sin syn på hur frågorna skulle lösas. I en frågestund i svarade bostadsministern på en fråga om när sådan redovisning kunde ske. Bostadsministern svarade då att han avsåg att redovisa sin syn på frågan i budgetpropositionen 1985. Av frågedebatten framgick också att bostadsministern inte uteslöt en sådan omprövning (förbättring) av bidragsregler m. m. som frågeställaren efterlyste. I årets budgetproposition redovisas att tagit upp frågan om en höjning av låneunderlagstillägget för konstnärlig utsmyckning och gestaltning. som bedömt att bl. a. stödets minskade reala värde gör att det kan behövas en ekonomisk stimulans i form av högre lånetillägg föreslår en höjning av det maximala beloppet för lånetillägg till /bruksarea. Någon höjning eller förändring av bidragsregler etc. föreslås emellertid inte i budgetpropositionen. De möjligheter som finns att utnyttja ett lånetillägg för konstnärlig utsmyckning eller gestaltning är enligt vår mening inte tillräckliga. Beloppet som får inräknas i låneunderlaget utgår maximalt med . per m2 våningsyta, vilket motsvarar en genomsnittlig hyresökning av ca . Beloppet har inte höjts och ursprungligen var tillägget ett komplement till den s. k. enprocentsregeln inom statlig byggnation. Avsikten var att lånet skulle utgöra av byggkostnaderna. Vi föreslår nu en höjning enligt förslag, från nuvarande ca . till /m2 primär bruksarea, av tillägget i låneunderlaget för konstnärlig utsmyckning och gestaltning i bostadsområden. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att förslag bör föreläggas i enlighet med vad som anförts i motionen. INGA (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G8022673 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. Regeringen föreslår att anslås till länsstyrelserna för /86. Vid länsstyrelserna bedrivs verksamhet inom skilda områden. Belastningen på dessa varierar från tid till annan. När bostadsbyggandet nu sjunkit till ca 30 000 lägenheter från ca 100 000 lägenheter när det var som störst måste resursbehovet för enheter och avdelningar, som handhar hithörande frågor, avsevärt minska. Det är främst plan- och lantmäterienheterna som här berörs. Här kan besparingar göras. Priskontorens verksamhet kan starkt ifrågasättas. Deras insatser påverkar inte prisutvecklingen, varför de utan olägenhet kan avvecklas. Inom de ovan angivna tre områdena föreslår vi utgiftsminskningar på 25 milj. kr. Redan när medborgarvittnena infördes var vi motståndare till förslaget. Vår uppfattning har inte ändrats. Vi föreslår att anslaget till medborgarvittnen på 0,6 milj. kr. Enligt vad som ovan anförts föreslås anslagsminskningar på tillsammans 25,6 milj. kr. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att under anslaget E 1. Länsstyrelserna m. m. anslå 1 . () () ()