ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G802408 · 1985-01-10 00:00:00 — Särskilda skattekonton för idrottsmän Framgångsrika idrottsmän såsom , m.fl. flyttar nästan undantagslöst ifrån när de når ekonomiska framgångar med sin idrottsliga verksamhet. Internationellt har detta medfört att uppfattas ha goda idrottsmän men också ett konfiskatoriskt skattesystem som driver landets bästa förmågor att emigrera. I internationell jämförelse är ett högskatteland och man måste vara medveten om att skattesystemet drabbar idrottsmän som av sitt arbetsverksamma liv erhåller stora inkomster. Problemet har tidigare lösts för landets uppfinnare som getts möjlighet att fördela inkomsten under flera beskattningsår så att marginalskatten kunnat mildras. På samma sätt bör även idrottsmännen få möjlighet att fördela sina inkomster över tiden, så att vi får behålla dem som svenska invånare och förebild för framåtsträvande ungdomar. Med hänvisning till motionen hemställs att hos regeringen begär förslag om införande av skattekonton för idrottsmän.
mot · G802410 · 1985-01-15 00:00:00 — Motion 1984/85:410 Slopande av skatten på kassettband Den skatt på video- och ljudkassetter, som infördes , går enligt med förlust för staten. En omfattande hamstring av kassetter skedde innan skatten trädde i kraft och därefter har band troligen insmugglats i stor omfattning. Kassettskatten har inte alls gett staten beräknade inkomster. Skatteintäkterna, som för /83 beräknats till 100 milj. kr. och för därpå följande år till 150 milj. kr. har i verkligheten blivit endast 15 milj. kr. resp. 30 milj. kr. När skatten infördes åtog sig regeringen ett kulturstöd på 32 milj. kr. och 8 milj. kr. Dessutom tillkommer stora administrativa kostnader. Kassettskatten har följaktligen blivit en rejäl förlust för staten. Den tekniska utvecklingen har dessutom satt systemet för kassettskatten ur funktion. Band med kortare speltid än . är ej skattepliktiga. Det finns bandspelare, som går med så stor hastighet att ett band som normalt har en speltid på . endast tar ., enligt det nya systemet. Kassetten behöver därmed inte beskattas trots att den används med . speltid i en normal bandspelare. Alla skäl talar för att kassettskatten bör avvecklas. Med stöd av ovanstående hemställs att beslutar att skatten på video- och ljudkassetter skall avvecklas.
mot · G802411 · 1985-01-15 00:00:00 — Bevissäkringslagen ersatte genom beslut lagen om handräckning vid taxeringsrevision. Syftet med lagen var att på ett smidigare sätt säkra bevismedel, dvs. räkenskapsmaterial och annat bevismaterial, som det åligger skattskyldig eller avgiftsskyldig att tillhandahålla för granskning. Säkringsåtgärderna benämns beslag, försegling och eftersökning och de får användas var för sig eller i kombination med varandra. Beslut kan i vissa fall fattas utan att kontakt i någon form tagits med dem som berörs av åtgärden. Eftersökning i privatutrymmen får beslutas endast av länsrätt medan beslut om annan säkringsåtgärd får beslutas av den förordnade granskningsledaren. I remissyttrande över betänkandet om företagsrevision (SOU 1983:36) har kammarrätten i mot bakgrund av vunna erfarenheter framfört synpunkter på tillämpningen av främst bevissäkringslagen. Kammarrätten erinrar om att i skatteutskottets betänkande (SkU 1975/76:12) angående förslaget till bevissäkringslag framhöll utskottet med anledning av en motion att både departementschefen och lagrådet har framhållit att förordnande som granskningsledare endast bör meddelas tjänstemän med särskilda kvalifikationer och speciell utbildning för uppgiften samt att det i praktiken (torde) bli nödvändigt att tillgripa säkringsåtgärder vid skatte- och avgiftskontrollen endast i ett relativt begränsat antal fall. Angående erfarenheterna av tillämpningen av betalningssäkringslagen och bevissäkringslagen framhöll kammarrätten, vilken utan tvekan måste anses ha goda förutsättningar att bedöma dessa frågor, som sin slutsats att kammarrätten anser att de praktiska erfarenheterna starkt talar för att en utvärdering görs av institutet betalningssäkring. Översynen bör även omfatta bevissäkringen. Vid fjolårets motionerade vi (motion 1983/84:947) om översyn och utvärdering av både bevissäkringslagen och betalningsansvarslagen. Med bifall till vår motion vad gällde betalningssäkringslagen beslöt (SkU 1983/84:35) att begära en utvärdering av betalningssäkringsinstitutet. Däremot avvisade majorieten motsvarande krav gällande bevissäkringslagen. Som kammarrätten erinrat om har det i pressen ibland förekommit uppgifter om personer mot vilka bevissäkringslagen använts och som i och med att detta kommit till allmän kännedom hårt drabbat dem själva, deras familj och deras företag eller verksamhet. Att det senare visat sig att de inte på något sätt förfarit brottsligt och åtgärden alltså kanske vidtagits utan att tillräcklig anledning till misstanke förelåg, hjälper inte de drabbade. Detta visar att det härvidlag gäller viktiga rättssäkerhetsfrågor. Med hänsyn till inträffade fall och vikten av att slå vakt om rättssäkerheten och eftersom vi delar kammarrättens i uppfattning anser vi att en utvärdering och översyn nu även bör göras av bevissäkringslagen. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att en översyn och utvärdering görs av bevissäkringslagen i syfte att stärka rättssäkerhetsintresset. () () minab/gotab 1985 79625
mot · G802413 · 1985-01-16 00:00:00 — och på fastigheter i kustområden Den bofasta befolkningen efter våra kuster har fastighetstaxering i många fall fått betydande svårigheter med anledning av de taxeringsvärden som då sattes. Taxeringsvärdena bestäms på grundval av marknadsvärdena. Dessa är i kustområdena betingade av efterfrågan och utbud på fritidsfastigheter. Värdena har stigit kraftigt i takt med att efterfrågan ökat, men utan att standarden för den bofasta befolkningen ändrats. Nackdelarna för denna har påtalats av bl. a. enskilda kustbor och samhällsföreningar som t. ex. Bohusläns skärgårdsråd. Man har menat att en översyn och justering måste ske inför den nya eventuella rullande fastighetstaxeringen 1987 för att förhindra att fastboende i kustområdena i praktiken blir ekonomiskt helt omöjligt. Självklart kan även andra metoder än justeringar i taxeringsvärdena vara tänkbara för att komma till rätta med problemen. Vi vill alla ha kvar en bofast befolkning i våra kustsamhällen. Då får vi också se till, att de har ekonomiska möjligheter att bo där. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om behovet av en översyn av fastighetstaxeringsvärdena i de populära kustområdena eller av andra metoder för att göra det möjligt med permanent boende i dessa områden. () ()
mot · G802414 · 1985-01-15 00:00:00 — och i Reglerna för extra skatteavdrag vid sjukdom Vid sjukdomar såsom diabetes och liknande samt även vid vissa handikapp finns fastställda regler för hur man skall beräkna extra avdrag vid inkomstbeskattningen med hänsyn till de extra utgifter som sjukdomen eller handikappet vållar. Med nuvarande regler (RSV 3219) tar man inte bara hänsyn till den sjuke personens situation utan - trots att sambeskattning i övrigt är avskaffad - även till eventuell makes/makas inkomstsituation. I huvudsak har vi ju numera gått ifrån sambeskattning av äkta makar om man bortser från beskattningen av förmögenhet och vissa intäkter av kapital. Att då bibehålla en sambeskattning - som det ju faktiskt är frågan om - när det gäller rätten till extra avdrag för sjukdom och liknande synes i längden knappast acceptabelt. De kostnader som de extra avdragen är avsedda att täcka blir ju inte mindre för den aktuelle individen även om den andra maken skulle ha betydande inkomster. Ur total skattesynpunkt är denna fråga naturligtvis helt negligeabel för att använda ett Strängskt uttryck. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att upphäva samtaxeringsregeln för äkta makar när det gäller rätten till extra avdrag.
mot · G802415 · 1985-01-15 00:00:00 — Motion 1984/85:415 Förstärkta resurser för polisens trafikövervakning I denna motion föreslås att polisen skall erhålla tillräckliga resurser för att övervaka belastningsbestämmelserna i vägtrafik, för att staten därmed skall spara resurser i samband med vägunderhållet. har i sin anslagsframställning tagit upp problemet med överlaster och därmed sammanhängande ökat slitage på vägarna. Det är genom olika undersökningar klarlagt att slitaget på vägnätet ökar kraftigt om de belastningar det utsätts för ökar. En tung lastbil ger upphov till betydligt större underhållskostnader än en personbil som färdas motsvarande sträcka. Till saken hör att vissa vägar egentligen inte är byggda ens för den belastning de är upplåtna för. I sådana fall kan överlaster snabbt rasera t. o. m. vägbanans underbyggnad. Denna fråga har också ett klart samband med trafiksäkerheten. Enligt mening, som vi delar, skulle ett förhindrande av överlaster minska samhällets kostnader för onormalt vägslitage flerfaldigt i jämförelse med övervakningskostnaderna. framhåller också därför vikten av en bättre övervakning av belastningsbestämmelserna och att polisen ges tillräckliga resurser för att anskaffa modern och ändamålsenlig utrustning för detta arbete. Med hänsyn till den ständigt ökande tunga lastbilstrafiken, även av utländska långtradare, och de förstärkta tendenserna till överträdelser av belastningsbestämmelserna och de därav följande ökade driftkostnaderna för inte minst statens vägunderhåll och reparationer, bör enligt vår mening erhålla tillräckliga medel för vågar och övrig utrustning som kan effektivisera övervakningen. Mot bakgrund av det anförda yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökade resurser för polisens övervakning av belastningsbestämmelserna i vägtrafiken.
mot · G802416 · 1985-01-16 00:00:00 — Per m. fl. Ändring i lagen om TV-övervakning Tillstånd att bruka övervakningskamera krävs om den avses att användas så att den kan riktas mot plats som är upplåten för eller utnyttjas av allmänheten. Fråga om tillstånd prövas av , som bl. a. har att inhämta yttrande från den kommun inom vilken kameran skall brukas. Kan kamera som brukas av arbetsgivare riktas mot arbetsplats skall även skyddsombud, skyddskommitté eller organisation som företräder de anställda få tillfälle att yttra sig, lag (1977:20) om TV-övervakning. På en allmän plats eller liknande kan anställda hos flera arbetsgivare regelmässigt uppträda. Så kan t. ex. förhållandet vara i anslutning till ett tågfärjeläge i en hamn. Polisstyrelsen i distriktet kan vara sökande av tillstånd att få bruka övervakningskamera för ändamålet att förhindra illegal inresa och invandring. Kamera riktas mot såväl järnvägsramp som bilramp, där bl. a. SJ- och tullpersonal utöver hamnanställda och sökandens egna personal arbetar. Det måste anses som rimligt att även dessa arbetsgivare, utöver den sökande, samt skyddsombud, skyddskommitté eller organisation som företräder de anställda skall ha tillfälle att yttra sig. När det sedan gäller rätten att föra talan, (överklaga), så måste det anses som lika rimligt att facklig organisation som företräder anställda som berörs av övervakningen skall ha sådan rätt. Regeringen bör därför ges i uppdrag att se över lagen om TV-övervakning och lägga fram förslag till ändring i enlighet med vad som anges i denna motion. att begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av lagen om TV-övervakning i enlighet med vad som anges i motionen. P. O. () () () () ()
mot · G802418 · 1985-01-10 00:00:00 — av pass, m. m. Svenskt pass måste med jämna mellanrum förnyas, vilket medför betydande olägenhet för passinnehavaren. Ofta har då endast passets första sidor för stämplar och visa utnyttjats, varför det upplevs som ett slöseri att en så viktig handling makuleras som betydande administrativt arbete måste utföras för att upprätta nytt pass. skulle - såsom förekommer i utlandet - kunna ha ett par sidor i passen där dessa kan få förlängd giltighetstid införd med kompletterande nytaget foto och godkännande från berörd passmyndighet. Med nuvarande ordning tvingas den passökande fylla i ett nytt formulär med redan kända uppgifter, vilket dessutom förs in i nytt pass för hand i dagens dataålder. För den passökande kostar detta , vilket är en orimligt hög kostnad för en hantering som egentligen innebär ett slöseri med material och tid. Det skall observeras att svenskt pass i inte utgör godkänd legitimation för bank eller post. Vistas däremot passinnehavaren utomlands accepteras passet som identitetshandling liksom för utlandssvenskar eller utlänningar som vistas i . Att svenskt pass inte skall gälla som identitetshandling uppfattas av medborgarna som att man därmed vill gynna bankernas och postens försäljning av särskilda identitetshandlingar, en kommersialisering av identitetshandlingarna, vilket inte bör anstå ett land som att bibehålla i när även passen bör kunna göras omöjliga eller svåra att förfalska. Med hänvisning till motionen hemställs att beslutar att utformningen av svenskt pass skall ges en tidsenligt utformning och att förlängd giltighetstid skall kunna införas i tidigare innehavt pass.
mot · G802419 · 1985-01-15 00:00:00 — m. m. har internationellt sett haft en relativt sträng och konsekvent lagstiftning när det gäller alkoholen och trafiken. kom de första bestämmelserna på området, och 1941 fick sin berömda promillelagstiftning. Allt fler har fått upp ögonen för promillereglerna som ett effektivt vapen mot trafikdöden. Som ett resultat av den gynnsamma utveckling som promillelagstiftningen har haft gav 1973 sina medlemsstater rekommendationen att ansluta sig till en i lag angiven gräns vid högst 0,8 %c alkohol i blodet. Utvecklingen har gått snabbt. Promillelagstiftningen har stor spridning utomlands. En arbetsgrupp inom har lagt fram ett förslag att slopa regeln om att korttidsfängelse skall vara den normala påföljden vid rattfylleri med 1,5 %c eller högre. Det vore mycket olyckligt att nu rasera grunden för vår framgångsrika trafiknykterhetslagstiftning - denna regel som i mer än tre decennier tjänat som ryggrad i vårt straffsystem. redovisades vid en forskarkonferens, anordnad av statens väg- och trafikinstitut, att en alkoholpåverkad förare är inblandad i var tredje dödsolycka i trafiken. Detta torde belägga vikten av att fängelsestraffet bör bibehållas. En tredjedel av de 22 000 bilförare som grips misstänkta för trafikonykterhet har förutom alkohol även tagit läkemedel eller narkotika. Enbart de narkotikapåverkade förarna har fördubblats . av de bilförare som 1982 misstänktes för trafikonykterhet var påverkade av narkotika, främst cannabis och amfetamin. Det visar en rapport från forskare vid statens rättskemiska laboratorium. Det finns nu underlag och skäl att införa en fast gräns för tillåten mängd narkotika i kroppen när det gäller framförandet av fordon på samma sätt som promillegränserna för alkohol. Det är skrämmande resultat som undersökningen visar. Tidigare undersökningar har visat att många alkoholpåverkade förare även tagit läkemedel. Men det står nu klart att det även blivit vanligt med narkotikapåverkade förare i trafiken. Och de är minst lika farliga som de som druckit sprit och/eller tagit läkemedel. Rapporterna om fylleri bör också som tidigare anmälas till körkortsregistret. För den förebyggande körkortskontrollen av alkoholsäkra förare har dessa rapporter varit av central betydelse. Rapportering är också ett oumbärligt hjälpmedel för körkortsmyndigheternas kontroll av motorförarnas standard Den förebyggande kontrollen bör även ses som en samhällets skyldighet mot de många skötsamma trafikanterna. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som har anförts i motionen om bibehållande av fängelsestraff för rattonykterhet, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som har anförts i motionen om införande av en fast gräns för tillåten mängd narkotika i kroppen vid framförande av fordon, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som har anförts i motionen om anmälan till körkortsregistret.
mot · G802423 · 1985-01-15 00:00:00 — och ändring av reglerna om folkpension En svensk medborgare som inte är bosatt i får folkpension enligt andra regler än den som gäller för i bosatta pensionärer. Vid bosättning utomlands gäller att folkpension utgår i förhållande till antalet år som personen i fråga har intjänat ATP-poäng. Denna regel har medfört att en hel kategori medborgare som arbetat mycket för men gjort det utan lön ställs utan folkpension, ifall de bosätter sig utomlands. Merparten av dem - kvinnor mest - har just på grund av makens yrke tvingats avsätta mycket tid och arbete på att sköta en representation, som är en förutsättning för framgången med makens arbete. De har inte fått någon lön trots att det arbete de utför är nödvändigt och av stor vikt för alla svenskar. Det gäller både statligt anställda, t. ex. beskickningspersonal, och privatanställda t. ex. representanter för svenska företag utomlands. På grund av familjeförhållandena kan medföljande maka/make inte ha avlönat arbete i och tjäna ATP-poäng. betalar deras äkta makar i stor utsträckning statlig inkomstskatt i och arbetsgivaren betalar socialavgifter. Det måste då anses orimligt att de som på nämnda sätt gör stora tjänster blir sämre ställda än de som arbetar här i landet eller t. o. m. än de som inte alls har förvärvsarbete. Folkpensionen är en av våra äldsta sociala förmåner. Det kan inte anses rimligt att en mycket ringa andel svenskar ställs helt utanför denna förmån. Allmän försäkring bör omfatta alla svenska medborgare. På grund av det anförda yrkar vi att hos regeringen begär förslag till ändring av tillämpliga bestämmelser i 5 kap. lagen om allmän försäkring i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · G802424 · 1985-01-15 00:00:00 — Motion 1984/85:424 Viss översyn av reglerna om beräkning av sjukpenning Löntagare kan under vissa förhållanden få ut mer pengar när de är sjukskrivna än när de arbetar. Om den anställde har naturaförmåner, som exempelvis fri bil, räknar sjukkassan in förmånsvärdet vid beräkning av sjukpenningen. Företaget gör å sin sida enligt avtal avdrag på grundlönen utan hänsynstagande till bilförmånen. Detta leder till att sjukpenningen blir större än sjukavdraget. Även om förtjänsten kanske inte är så stor för den enskilde är förhållandet stötande. Principen måste vara att ersättningen för arbete måste vara större än den som erhålles vid sjukdom. Beräkningsrutiner och skatteregler bör ändras så att denna princip får råda. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till åtgärder för att komma till rätta med förhållandet att sjukpenningen i vissa fall kan överstiga löneavdraget vid sjukdom.
mot · G802425 · 1985-01-14 00:00:00 — m. fl. Egenavgifter på skogsinkomster beräknas enligt ett komplicerat och inkonsekvent regelsystem. Huvudprincipen är att försäljning av rotposter inte skall belastas med egenavgifter. Driver skogsägaren avverkningen i egen regi skall egenavgifterna beräknas på nettoinkomsten av skogsavverkningen. Inkonsekvensen uppstår då skogsägaren både säljer rotposter och virke som avverkats i eten regi. I sådana fall utgår egenavgifter också på inkomsten av rotposten. För skogsägaren kan detta leda till obehagliga ekonomiska konsekvenser. I en tidningsartikel kunde man sålunda för sedan läsa hur en skogsägare, som rensat ett dike och sålt virke för . debiterades egenavgifter på . Det hade alltså inneburit en god förtjänst att i stället låta virket ligga kvar och ruttna i naturen. Man kan också starkt ifrågasätta om egenavgifter skall beräknas på hela likviden för leveransvirke. En betydande del av likviden utgörs av rotnettot som i princip är en kapitalinkomst. Egenavgifterna är den självverksamme skogsägarens arbetsgivaravgift. Det borde då också vara självklart att avgifterna borde beräknas på den del av intäkten från skogsbruket som kan hänföras till egen arbetsinsats. Med rådande regler för egenavgifter finns det risk för att avverkningarna hålls nere och att skogsindustrin drabbas av virkebrist. Speciellt hämmas naturligtvis självverksamheten. belyste ingående problemen med skogsägarnas egenavgifter och föreslog att dessa skulle tas ut endast på värdet av egen arbetsinsats. Det bör ankomma på utskottet att utarbeta erforderliga författningsändringar. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar att egenavgifter endast skall utgå på värdet av egen arbetsinsats. () ()
mot · G802431 · 1985-01-15 00:00:00 — Inte heller inom handikapprogram finns planer som tillgodoser motionens förslag och de behov som utskottet gett uttryck åt. Detsamma gäller den kartläggning som håller på att göra av det ekonomiska stödet åt handikappade. Den senare är ytterligare ett exempel på hur de små handikappgrupperna hamnar vid sidan om, i olika utredningsarbeten. Under hänvisning till det anförda föreslås 1. att hos regeringen hemställer om en utredning av små handikappgruppers förhållanden, varvid berörda handikapporganisationer bör ges möjlighet till deltagande i utredningsarbetet i enlighet med vad som anförs i motionen, 2. att uttalar sig för att vid utredningsarbetet om små handikappgruppers förhållanden särskilt bör beaktas a) nödvändigheten av att höja kunskapsnivån om de berörda handikappgruppernas förhållanden hos olika myndigheter, b) att uppnå en likvärdig behandling hos olika myndigheter och i olika delar av landet, c) att studera och föreslå åtgärder med anledning av förekommande diskriminerande och inhumana bestämmelser och praxis, d) att vid behov utarbeta förslag till allmänna rekommendationer för behandling och rehabilitering, e) att utarbeta förslag för att förbättra de berörda gruppernas sociala och ekonomiska situation, f) att utarbeta förslag till ekonomiskt stöd till de små handikapporganisationerna i syfte att trygga deras arbete. INGA (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G802432 · 1985-01-15 00:00:00 — m. fl. Frågan om svensk betal-TV har stötts och blötts . har principen med ett statligt radio- och TV-monopol alltmer kommit att ifrågasättas. De europeiska satelliterna som slag i slag når den svenska allmänheten, kabel-TV-näten som är under utbyggnad och inte minst massmediakommitténs uttalade intentioner leder i riktning mot en uppluckring av monopolet. Med denna utveckling för ögonen är det föga välbetänkt av statsmakten att låta ta på sig ännu en omfattande statlig verksamhet, betal-TV. I med jämförbara länder som redan har betal-TV har det visat sig att intresset hos allmänheten har överskattats. Så t. ex. har i (ca 25 miljoner invånare) av tre betal-TV-företag som startats, ett gått i konkurs och de två övriga haft stora ekonomiska svårigheter, vilket resulterat i att de nu föreslås få sig tilldelade särskilda geografiska spridningsområden. Sannolikt finns det inte heller i vårt land någon större marknad för konkurrerande betal-kanaler, och det är risk för att enskilda initiativ skulle förkvävas av en statlig betal-TV. Den efterfrågan som kan finnas bör kunna tillgodoses genom gentemot fristående, enskilt ägda företag, som bör ha frihet att finansiera sin verksamhet efter egna bedömningar, med reklam eller på annat sätt. Det ligger i sakens natur att det public service-åliggande som åvilar inte så lätt låter sig kombineras med betal-TV utan att det blir fråga om ytterst grannlaga avvägningar mellan TV-bolagets olika uppgifter. Dessa problem bör besparas företaget. Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att inte bör ha ansvaret för betal-TV. () () minmb/gotab 1985 79618