mot · G802802 · 1985-01-21 00:00:00 — m. fl. inleddes ett viktigt och expansivt skede i svensk vuxenutbildning. Denna utveckling fortsatte och viktiga förändringar tillkom inte minst , när genom hade regeringsansvaret för bl. a. vuxenutbildningsfrågorna. Resultaten av flera viktiga utredningar på vuxenutbildningens områden omsattes under den tiden i praktisk verklighet. En folkhögskolereform och en folkbildningsreform genomfördes. Grundvux infördes och komvux fick en egen läroplan. Bakgrunden till den expansiva utvecklingen av vuxenutbildningen var den kraftiga utbyggnaden av utbildningen för dagens ungdomar i och gymnasieskolan och också reformeringen av högskolan. Alla ungdomar går numera i en nioårig skola. Nästan alla går eftersom den större delen av varje ungdomskull fortsätter i gymnasieskolan. Vägen till högskolestudier har öppnats för många som inte hade tillträde dit. Denna utveckling ledde givetvis till utbildningsklyftor mellan den unga generationen och de äldre, som inte haft lika stora chanser att studera i sin ungdom. En omfattande och varierad vuxenutbildning behövdes för att erbjuda vuxna möjligheter att studera. De vuxenstuderande har en mycket skiftande bakgrund. Ett mål för vuxenutbildningen måste vara att nå ut till kategorier som ännu inte deltar i någon större utsträckning. Det gör inte målgruppen mera enhetlig, tvärtom. Därför är det nödvändigt att det även i fortsättningen finns möjligheter till vuxenstudier i olika former, med olika uppläggning osv. Den samhällsekonomiska situationen gör det nödvändigt med en viss återhållsamhet när det gäller kostnaderna för vuxenutbildning. I det följande kommer vi också att föreslå vissa besparingar i syfte att omfördela resurser inom utbildningssektorns ram. Även på vuxenutbildningens område måste tillgängliga resurser användas så rationellt som möjligt. De olika vuxenutbildningsanordnarna bör t. ex. inte konkurrera med snarlika utbildningar, inte starta parallellt med alltför små grupper. De bör i stället koncentrera sina insatser till fält som de är ensamma om, bäst på osv. Detta bör inte åstadkommas genom en mängd nya förbud och regler som ökar administrationen och gör allting krångligare. Varje anordnare har stor frihet att själv besluta vilken utbildning som skall erbjudas. Det är viktigt att denna frihet finns. Men ett ökat samråd mellan de olika anordnarna av vuxenutbildning är eftersträvansvärt. beslutade om en reformering av folkhögskolan. Ett schabloniserat statsbidragssystem infördes. Det har underlättat administrationen på folkhögskolorna och innebär stor frihet för skolorna att själva avgöra hur resurserna skall användas. Folkhögskolans huvuduppgift är alltjämt att meddela allmän medborgerlig bildning. Skolorna har full frihet att själva bestämma inriktning av verksamheten liksom rätt till profilering, ideologiskt eller på annat sätt. Kortkursverksamheten i samverkan med folkrörelser eller andra organisationer markerar folkhögskolans speciella roll inom vuxenutbildningen. Det är naturligt att viktiga delar av folkrörelsernas specifika utbildningsbehov tillgodoses genom folkhögskolorna. Riksdagsbeslutet om reformering av folkhögskolan innebar bl. a. att de största folkhögskolorna borde begränsa sin volym. Det är ett krav som fortfarande bör gälla. Det väsentliga är att ingen folkhögskola har en sådan omfattning att folkhögskolans ursprungliga karaktär i grunden förändras. Det är också viktigt att inte kortkursverksamheten får karaktär av diversehandel och en lokalisering som suddar ut sambandet med den folkhögskola som tillhandahåller de ekonomiska resurserna. Inte heller får det ideologiska sambandet bli diffust. Genom den senaste folkbildningsreformen infördes ett nytt statsbidragssystem som ytterligare har ökat studieförbundens redan tidigare stora frihet. Ett av syftena med det nya systemet var att stimulera till ett ökat ideellt engagemang i folkbildningsarbetet. Det nya statsbidragssystemet är starkt schabloniserat. Ett bestämt belopp utgår för en bidragsberättigad timme oavsett om kostnaden för den är hög, låg eller kanske t. o. m. ingen alls. Tanken är givetvis att vissa studietimmar skall genomföras på ideell basis till en förhållandevis låg kostnad, och att det överskott som på så sätt uppkommer skall användas för att bekosta andra studietimmar som studieförbundet finner angelägna men som av ett eller annat skäl inte ger kostnadstäckning. Inom studiecirkelverksamheten har det alltid rått full frihet vad gäller val av inriktning, uppläggning och arbetsformer. Folkbildningen har alltid haft en stark folkrörelseanknytning som skapar gynnsamma förutsättningar för en nära samverkan mellan studieförbunden och folkrörelserna. Denna folkrörelseförankring är positiv. Det är viktigt att folkrörelserna genom sina studieförbund kan erbjuda sina medlemmar och andra en ideologiskt profilerad bildningsverksamhet. Men det är lika viktigt att det fria och frivilliga folkbildningsarbetet inte begränsas till sitt innehåll och sin inriktning. Det finns mångå i vårt samhälle som saknar en naturlig anknytning till någon folkrörelse. Det är väsentligt för att slå vakt om bredden i utbudet så att alla får god tillgång till den utmärkta studieform som cirkelstudier erbjuder. har beslutat att universitetscirklar som följer av högskolemyndighet fastställda planer inte är statsbidragsberättigade. De kursplanebundna universitetscirklarna var av stort värde för många människor i landet, speciellt för dem som bor på mindre orter och i glesbygd. Sådana universitetscirklar var ett viktigt komplement till högskoleutbildningen, inte en konkurrent. Önskemål om kursplanebundna universitetscirklar har förts fram inom studieförbunden. Vi delar detta krav och vill att skall besluta att dessa studiecirklar åter skall bli berättigade till statsbidrag. En annan reform är införandet av grundutbildningen för vuxna (grundvux) i den form den har och med tillhörande studiestöd (timersättning). Det har för varit ett jämlikhetskrav att människor som saknar eller har bristfälliga kunskaper i läsning, skrivning och räkning - det gäller både invandrare och svenskar - får möjlighet att skaffa sig de grundläggande kommunikationsfärdigheter som livet i vårt samhälle kräver. Det är en skyldighet för kommunerna att tillhandahålla grundvux för dem som har behov av det. Komvux är en ung form av vuxenutbildning. Den startade , byggde då på tidigare verksamhet i kvällsgymnasierna och är fortfarande organiserad som fristående ämneskurser. Man kan studera på deltid och fritid men också kombinera flera kurser och därigenom studera på heltid. Komvux leder till samma kompetens i ämnet som uppnås i och gymnasieskolan. Timplanen i komvux är däremot starkt reducerad - även det ett arv från kvällsgymnasietiden. Genom komvux får tusentals vuxna, som i ungdomen inte hade möjlighet till utbildning, chansen att skaffa sig både en teoretisk och en yrkesinriktad utbildning för att komma ut på arbetsmarknaden eller förbättra sin ställning där. Det gäller framför allt många kvinnor - två tredjedelar av kursdeltagarna är kvinnor. ligger en mycket stor del av beslutanderätten beträffande komvux på lokal nivå. Det är skolstyrelserna som bestämmer vilka kurser som skall anordnas. Huvudprincipen är att den som bäst behöver utbildning skall tas in i första hand. betyg tar man ingen hänsyn till. Detta är en viktig princip som vill värna om. På sina håll förekommer det tyvärr att man inte har klart för sig hur väsentligt detta är. I ett läge när resurserna inte är obegränsade måste ett urval göras. vill arbeta för att det första steget i detta urval överallt blir en noggrann avvägning av vilka kurser som skall erbjudas. Utbildningen i komvux skall i första hand rikta sig till korttidsutbildade. Den skall avse ämnen som de har behov av för yrkesverksamhet. har beslutat att avskaffa den nuvarande femgradiga betygsskalan för grundskolekurser. Det är ett rättvisekrav för såväl eleverna i vuxenutbildning som eleverna i att det tidigare betygssystemet får finnas kvar inom den kommunala vuxenutbildningen för att skolformerna skall vara likvärdiga. En ordning i vuxenutbildning som innebär att endast betygen godkänd och icke godkänd används tenderar att leda till att kraven för godkänd sätts mycket lågt. Informationen till den studerande och eventuella avnämare blir därigenom mycket trubbig och inte sällan direkt missvisande. Beslutet att avskaffa betygen innebar också att en särskild kvotgrupp måste införas för de elever som önskar läsa vidare i gymnasieskolan. Detta är onödigt om tidigare betygssystem återinförs. beslut innebär en risk för att elever som en gång börjat i den kommunala vuxenutbildningens grundskolekurser alltid kommer att tillhöra den kommunala vuxenutbildningens utbildningssystem. Det statsfinansiella läget är f. n. sådant att varje form av kvalitativ eller kvantitativ satsning inom utbildningsområdet måste finansieras genom omfördelningar huvudsakligen inom utbildningssektorns totala ram. Vi anser inte det är möjligt att betrakta skilda utbildningsformer isolerade från varandra. I stället måste en prioritering göras vilka utbildningsformer som bör prioriteras. Vi har i samband med vår behandling av anslaget till högskolan föreslagit vissa kvalitetsförstärkningar samt en höjning av studiemedlen. För att kunna finansiera bl. a. dessa och undvika besparingar inom skolväsendet och högskolan väljer vi att föreslå att vissa besparingar görs inom anslaget till vuxenutbildning. Utgångspunkten för dessa besparingar skall vara att de inte får drabba utbildning som vänder sig till handikappade eller lågutbildade personer. Vidare bör vuxenutbildning som utgör ett värdefullt komplement till ordinarie arbetsmarknadsinsatser prioriteras. Besparingarna inom vuxenutbildningsområdet skall heller inte beröra svenskundervisningen för invandrare eller bidraget till driften av folkhögskolor. Regeringen föreslår ett bidrag till utbildning för vuxna (komvux) med ca 840 milj. kr. Detta är en uppräkning av anslaget från föregående år med nära 95 milj. kr. Uppräkningen motiveras av att utgifterna på anslaget under det senaste budgetåret överstigit det budgeterade beloppet. Vi föreslår att uppräkningen begränsas till 40 milj. kr. Jämfört med regeringens förslag innebär det en besparing på 55 milj. kr. Vad gäller den övriga fördelningen av timantalet tillstyrker vi regeringens förslag. Som bidrag till studieförbunden beräknar regeringen ett anslag på 907 milj. kr. Regeringen föreslår vidare tilläggsbidrag till vissa studiecirklar för deltagare med stora kommunikationshinder samt att studieförbunden försöksvis anordnar studieverksamhet enligt friare regler än vad som gäller för den ordinarie studiecirkelverksamheten. Vi tillstyrker dessa förslag som båda har förutsättningar att underlätta för handikappade, glesbygdsboende och personer med dålig studievana att få tillgång till studieförbundens verksamhet. Anslaget till studieförbunden bör föras upp med ett i förhållande till innevarande år oförändrat belopp. Jämfört med regeringens förslag innebär detta en besparing med 36 milj. kr. Under anslaget Bidrag till viss central kursverksamhet lämnas bidrag till ett antal intresseorganisationer med kursverksamhet i skilda ämnen i deras regi. I nuvarande statsfinansiella läge anser vi inte det längre motiverat att staten lämnar bidrag till dessa organisationer. Anslaget bör därför utgå. Vårt förslag innebär en besparing om 35 milj. kr. Som en konsekvens av våra alternativa anslagsberäkningar beträffande komvux, studieförbunden och viss central kursverksamhet räknar vi med en besparing på 20 milj. kr. på anslaget för vuxenstudiestöd. Med anledning av det ovan anförda hemställer vi* 1. att beslutar att kursplanebundna universitetscirklar åter skall bli berättigade till statsbidrag, 2. att beslutar att med ändring av sitt tidigare beslut återinföra en femgradig betygsskala för grundskolekurserna inom komvux, 3. att beslutar att under anslaget C 3. vuxenutbildning anvisa 55 milj. kr. mindre än vad regeringen föreslagit, 4. att beslutar att under anslaget C 4. Bidrag till studieförbunden anvisa 36 milj. kr. mindre än vad regeringen föreslagit, 5. att beslutar att under anslaget Bidrag till viss central kursverksamhet anvisa 35 milj. kr. mindre än vad regeringen föreslagit. () () () () * Se även motion 1984/85:803.