mot · G8022140 · 1985-01-25 00:00:00 — 1984/85 2140-2148 m. fl. Bidrag till förbättring av boendemiljön I propositionen föreslås en gemensam ram om 80 milj. kr. för dels bidrag till bostadsområden med stor andel outhyrda lägenheter, dels beslut om bidrag till förbättring av boendemiljön. Förslaget innebär att de sammanlagda bidragsreserverna för dessa ändamål reducerats betydligt i jämförelse med /85. Bidragsgivningen har otvivelaktigt stimulerat kommunernas och bostadsföretagens arbete för att utveckla svagt bebodda bostadsomräden. Resultatet har visat sig i form av minskande lägenhetsöverskott och i form av bostadsområden med dels ökad hemkänsla, dels högre inslag av lokaler för arbete, fritid, utbildning och värd m. m. Bidragen beräknas ha gett 500-600 årsarbeten . Ett flertal kommuner ligger i startgroparna för att under det närmaste året försöka minska lägenhetsöverskottet. Betecknande för många av dem är en svag sysselsättningssituation. inte minst inom bygg- och anläggningsbranschen och därav beroende verksamheter, och en vikande befolkningsutveckling. 1 ca 100 bostadsområden i omkring 80 av landets kommuner finns ca 2/3 av det nuvarande lägenhetsöverskottet inom allmännyttan. Andelen outhyrda lägenheter i dessa bostadsområden är . En fortsatt hög bidragsstimulans är av avgörande betydelse för förbättring av dessa bostadsområden, som berörda kommuner är ytterst känsliga för försvagning av sysselsättning, folkmängd och skatteintäkter. Boende- och fritidsmiljön i många bostadsområden i innehåller fortfarande stora brister. Så är också förhållandena i tätorter i andra delar av landet. startade en segregationsprocess i . Skillnader i familjeinkomsterna, ett orättfärdigt skattesystem och mycket kraftiga stegringar av priserna på bostadsmarknaden var grundorsakerna till denna utveckling. En allt hårdare skiktning i boendet sker alltjämt i fastigheter, bostadsområden och hela kommuner. Människor delas upp efter ekonomisk och social status och nationell tillhörighet. Denna segregationsprocess har i satt sin prägel på hela kommuner och stadsdelar. Vissa kommuner kännetecknas av hög skatt, höga kostnader för social service och undervisning. De har även en hög andel invandrare bland invånarna. har andra kommuner med bibehållande av en mycket god standard i den kommunala 1 1984/85. servicen kunnat fortsätta att pressa sin kommunalskatt bl. a. beroende på en hög andel familjer med höga inkomster. På detta sätt har i utvecklats bostadsområden, som haft brister i miljön som genom segregationsprocessen och en stor omflyttning nu utsätts för en kraftig förslitning med ytterligare försämrad boendemiljö som följd. Andelen tomma lägenheter har dessutom fortsatt att öka i denna typ av områden. Stor risk föreligger för att en del av dessa områden förslummas och att de sociala problemen allvarligt förvärras. Liknande problem har även uppstått i tätorter i andra delar av landet. Den pågående utvecklingen från storskalig bostadsförvaltning till mindre förvaltningsenheter med reellt inflytande för hyresgästerna, har stimulerats genom bidragsmöjligheterna från staten. Risk föreligger nu att denna utveckling stagnerar på grund av de långsiktiga möjligheterna till att få projekten godkända för bidrag. Förutom brister i den yttre miljön har många bostadsområden även brister, när det gäller att erbjuda invånarna verksamheter av skilda slag. Fritids- och kulturaktiviteter förekommer mera sällan. Invånarna upplever naturligtvis detta som en svår brist. I allt större utsträckning har man emellertid börjat ta egna initiativ för att avhjälpa bristerna. Ett rikt föreningsliv är dessutom under framväxt i dessa nybyggda bostadsområden. Samhället - såväl stat, landsting som kommuner - bör mera aktivt stödja demokratisk självverksamhet i bostadsområdena. Det kan gälla anordnande av allmänna samlingslokaler, kolonistugeområden och odlingslotter. De nyare tätortsområdena är i förhållande till landet i övrigt underförsörjda vad gäller allmänna samlingslokaler. Ändamålsenliga samlingslokaler inom bostadsområdet eller i dess omedelbara närhet är en förutsättning för ett decentraliserat och demokratiskt styrt kulturliv samt en god boendemiljö. En sådan lokal, demokratisk verksamhet bedriver Folkets Hus-föreningarna. som bildats i storstadsområdena. Dessa bör kunna stödjas bättre. Mot bakgrund av vad som anförts i motionen bör regeringen se över de skilda bidrag som utgår inom bostadssektorn och därigenom kunna öka satsningen på bidrag som stimulerar till förbättringar i boende- och fritidsmiljön i bostadsområden med brister. Anslagen bör dessutom mera direkt kunna riktas till anordnande av allmänna samlingslokaler, kolonistugeområden och odlingslotter i tätorternas nyare bostadsområden. Även de skilda statliga bidrag som syftar till att stimulera till fritids- och kulturaktiviteter bör ses över så att de bättre anpassas till den ovan beskrivna decentraliserade kulturverksamheten i bostadsområdena. F. n. ligger endast i ansökningar om bidrag pa 44 milj. kr. avseende boendemiljön samt outhyrda lägenheter Samt pa 26 milj. kr. avseende de temporära bestämmelserna. Bidragen, som det här i sin helhet rör sig om, har ett gemensamt syfte att tillföra bostadsområden nya kvaliteter. Enligt vår mening borde ramen ha behållits på samma nivå som för /85 för bidrag till förbättring av boendemiljön samt bidrag till åtgärder i områden med stort antal outhyrda lägenheter. I propositionen föreslås att regeringen får bemyndigande att överskrida ramen om det behövs av sysselsättningsskäl. Vi anser att ett bemyndigande även bör gälla bostadssociala skäl. Med anledning av vad som ovan anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande en gemensam ram för bidrag som utgår till bostadssektorn, 2. att beslutar att regeringen - utöver sysselsättningsskäl - även medges rätt att överskrida ramen av bostadssociala skäl, 3. att i övrigt som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående förbättring av boendeoch fritidsmiljön i nyare bostadsområden i tätorterna. () () () () () 1* 1984/85.