mot · G8022606 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. Naturvården, m. m. I denna motion tar vi upp några frågor av särskild betydelse för naturvården. Natur- och urskogarna längs den svenska fjällkedjan hör till de sista av människan orörda eller nästan orörda barrskogsekosystemen. Till sin ytvidd saknar de motsvarighet i utanför . Endast inom och finns större orörda barrskogsarealer. Den svenska fjällnära naturskogen sträcker sig i nästan obruten följd längs hela den fjällkedjan. Den bildar tillsammans med myr, sjö. fjällbjörkskog och kalfjäll en enastående naturlig biotopmosaik. Förutsättningarna för en mångsidig komplett fauna och ett naturligt fungerande ekosystem är därför mycket goda. Kunskapen om den fjällnära barrskogen är relativt begränsad. Från naturvårdssynpunkt har den fjällnära barrskogen sitt stora värde främst på grund av den långa kontinuiteten. Stora sammanhängande arealer har kunnat utvecklas naturligt under relativ ostördhet. Mänsklig påverkan har givetvis förekommit, men stora, för ekosystemen omvälvande ingrepp har inte skett. Här finns för unikt stora opåverkade bestånd med skog i alla åldrar. Vissa träd är , ja t. o. m. upptill . Detta har i sin tur medfört att växter och djur, som kräver ostörda ekosystem , har kunnat leva kvar. Särskilt krävande är kryptogamer och insekter. Forskare uppskattar att artantalet kan minska vid överföring av gammal naturskog till rationellt skött kulturskog. Viss aav dessa arter står på gränsen till utrotning. Även den högre faunan drabbas hårt, t. ex. stömingskänsliga rovfågelarter, av vilka en del dessutom kräver särskilt gamla och grova träd för sin häckning. Dessa gamla lavbärande skogar har också mycket stor betydelse för rennäringen, främst med hård skare, då renarna inte kommer åt marklavarna. Denna tid utgör flaskhalsen för rennäringen. Ju fler av dessa lavbärande skogar som avverkas, desto sämre blir möjligheterna för renarna att klara sig . För renskötseln gäller att den och för framtiden måste bygga på vad markerna naturligen avkastar. För att detta skall vara möjligt krävs att det finns marker för de samiska näringarna. finns i turistnäringen en tredjedel av antalet årssysselsatta inom jord- och skogsbruket i de fyra Skogen utgör största tillgång för turismen och de fjällnära skogarna tillhör den sista vildmarken i . Dess turistvärde hänger intimt samman med en livskraftig samekultur och rennäring. Vi finner ett värde i att ett enigt jordbruksutskott kunde dra upp vissa riktlinjer för utnyttjandet av de fjällnära skogarna under förra . Vi anser att nu bör gå vidare för att säkerställa att fjällskogarna bevaras. När utskottet uttalade att stor återhållsamhet skall iakttas med bedrivande av skogsbruk i de fjällnära skogarna förutsätter vi att den markanvändningsplanering som igångsatts bedrivs effektivt och med all möjlig skyndsamhet. Givetvis är det angeläget att vi så snabbt som möjligt får klarhet i fråga om hur de olika markanvändningsanspråken på bästa sätt skall kunna tillgodoses. I detta sammanhang finns ingen anledning att bestrida att varje form av restriktioner när det gäller skogsbruket givetvis kan medföra problem när det gäller sysselsättningen inom området. I och för sig är det emellertid inte nödvändigt att ett återhållsamt skogsbruk av det slag utskottet förordat behöver orsaka en minskad sysselsättning. Ett visst bortfall av avverkningsåtgärder kan sålunda kompenseras genom ökade insatser i fråga om skogsvårdsåtgärder. En tillämpning av sådana mer småskaliga skogsbruksmetoder måste vara grundläggande i fjällskogsområdet. Vidare bör utredas hur en naturvårdsgräns på biologiska grunder kan upprättas. Ovanför denna bör inget storskaligt skogsbruk bedrivas. Inrättandet av en sådan gräns kräver en noggrann utredning och begränsning av avverkning ovanför gamla skogsodlingsgränsen bör gälla i väntan på utredningens färdigställande. Medel från bidraget för byggande av skogsbilvägar har använts för vägar också ovanför skogsodlingsgränsen. I själva verket har det varit avgörande för att göra det lönsamt för storskogsbruket att avverka i dessa områden. Vi anser att bör besluta att detta anslag inte får användas för vägar ovan skogsodlingsgränsen och vi föreslår att anslget minskas med 5 milj. kr. Vi vill också erinra om att vi i annat sammanhang förelagt förslag om avskaffande av skogsvårdsavgiften. Ett beslut om de skogar som skall skyddas bör om möjligt tas i ett sammanhang. Det kan inte vara meningsfullt att får ett visst anslag för att lösa in dessa skogar. Detta gäller i all synnerhet som huvuddelen av de marker det gäller redan tillhör staten genom domänverket. Eftersom skogsmarken skall skyddas som urskog gör skyddsaspekten på dem att den mark som skall undantas från skogsbruk bör skyddas . Som tidigare framhållits äger staten redan huvuddelen av de marker som ansetts skyddsvärda. Att anslå medel över statsbudgeten för överföring av mark från domänverket till ter sig inte meningsfullt. En naturlig och riktig väg för den stora och samlade överföring det här är fråga om bör i stället vara att domänverkets stamkapital nedskrivs med värdet av de skogar som överförs till naturreservat. Vissa av de marker det här är fråga om finns i enskild eller bolagsägo. För dessa marker bör staten lämna ersättningsmark genom domänverket. Om man förfar på så sätt kan t. ex. hela avsättningen av skydd för de fjällnära urskogarna ske genom nedsättning av domänverkets stamkapital. Regeringen föreslår i årets budget att anslaget för inköp av mark för naturvård ökas från 20 milj. kr. till 40 milj. kr. föreslås att anslag för skötsel av naturreservat ökas med . Sanningen är dock att regeringen kraftigt minskar anslgaet till skötsel, eftersom en stor del av detta arbete finansieras över budget och regeringen skriver med anledning av detta att AMS andel bör minska med ca 20 milj. kr. har i sitt äskande utgått ifrån ett i förhållande till likvärdigt anslag. Regeringens förslag innebär en kraftig försämring av skötseln av naturreservat m. m. Detta förhållande av naturvårdens skötsel i stort skall vara så beroende av arbetsmarknadspolitiska insatser är olyckligt. Vi anser därför att regeringen i stället bör pröva möjligheten att skriva avtal med markägaren i större utsträckning. Det skulle både vara till gagn för naturvården och de som är markägare. Vi föreslår mot denna bakgrund att för årets budget bör 10 milj. kr. överföras från domänfonden till anslaget för naturvård. I stället bör 10 milj. kr. tas från detta anslag och föras över till anslaget Vård av naturreservat m. m. Vi förutsätter också att 10 milj. kr. ytterligare används av arbetsmarknadspolitiska medel till vård av naturreservat. Skydd för växter och djur Våra inhemska växt- och djurarter representerar stora värden både i sig själva och som delar av ekosystem. hotas flera hundra arter av utrotning. Många ideella insatser görs av naturvårdare, ornitologer, jägare m. fl. i syfte att ge arterna skydd och möjligheter att överleva i sin naturliga miljö. Det är också angeläget att slå vakt om den genetiska mångfalden genom konventioner och lagstiftning. Vi har i annat sammanhang föreslagit åtgärder angående detta. Vissa djurarter hotas av utrotning på grund av att deras naturliga miljö förändras. Det gäller bl. a. den vitryggiga hackspetten. Andra djurarter, framför allt fåglar, hotas av utländska boplundrare. Vi anser att gällande lagstiftning är bristfällig på detta område och föreslår att regeringen gör en översyn av lagstiftningen i syfte att skärpa påföljderna för denna typ av brottslig verksamhet. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi 1. att beslutar att hos regeringen begära en utredning om en naturvårdsgräns för fjällskogar, 2. att uttalar att medel från anslaget Byggande av skogsbilvägar ej skall användas till vägar inom den nuvarande skogsodlingsgränsen, 3. att beslutar att anslaget Stöd till byggande av skogsbilvägar beviljas med 45 milj. kr. - en minskning med 5 milj. 4. att i övrigt som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om fjällnära skogar, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts angående inlösen av mark för avsättande till urskogsreservat, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om uppprättande av avtal för skötsel av naturreservat, 7. att beslutar att från domänfonden överföra 10 milj. kr. till förmån för inköp av mark för naturvård, H 4, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om omdisponering av medel till förmån för anslaget H 4 och H 5, 9. att beslutar att hos regeringen begära skärpt lagstiftning mot boplundring och olaglig utförsel av djur. () ()