mot · G8022853 · 1985-03-11 00:00:00 — Motion 1984/85:2853 Livsmedelsforskning (prop. 1984/85:121) På basis av en särskild utredning om vilka behov av forskning som föreligger och vilka anpassningar som är önskvärda för att försörjningstryggheten inom livsmedelsområdet skall kunna förbättras, har regeringen förelagt vissa förslag. Jag vill uppmärksamma ett norrländskt perspektiv på dessa frågor. Livsmedelsforskning definieras som all forskning som rör något led i livsmedelskedjan från odling till konsumtion. På det sättet blir näringsforskningen en del av livsmedelsforskningen. Näringsforskningen omfattar även konsekvenserna av livsmedelsforskningen, dvs. begreppet kost och hälsa. Såväl utredningen som föredragande statsråd har framhållit att forskningen inom stora delar av näringsläran har varit av liten omfattning (prop. 1984/85:121 s.6). Med anledning härav anser föredraganden att det är angeläget att forskningen kompletteras med sådana insatser som gäller näringsforskning. Tyvärr tar inte propositionen upp de konkreta förslag som utredningen presenterat för att åstadkomma en förbättring härvidlag. Utredningens förslag innehöll förslag om en förstärkning av forskningsinsatserna bl. a. vid genom att där inrätta en professur i näringsforskning, vilket framgår av den remissammanställning som är fogad till propositionen (s. 34). I detta sammanhang bör det påpekas att sammanfattningen av betänkandet i hithörande delar är missvisande (s. 48). Man får av denna sammanfattning intryck av att näringsforskning saknas vid . Så är inte fallet. En aktiv närings- och livsmedelsforskning bedrivs vid institutioner vid samt vid andra enheter i . Vid finns en särskild enhet för näringsforskning. Till denna har knutits en externt finansierad professur med en förordnandetid . har med egna medel inrättat ett lektorat som handhar undervisningen vid enheten. Lektorn deltar även i forskningsverksamheten. Kopplingen mellan näringsforskning/livsmedelsforskning och den industriella produktionen av livsmedel är väsentlig och den styr i stor utsträckning framtidens produktutveckling på området. Vid enheten för näringsforskning i bedrivs en viss produktutveckling i samarbete med utvecklingsfonden, Uminova samt Norrlandsfonden. I detta samarbete bearbetas områden där de specifikt norrländska tillgångarna utnyttjas. Vi tror att en del av de produkter som här kan framkomma kan nå en stor hemmamarknad men även en exportmarknad. Regionens speciella klimat, med kort, intensiv växtperiod, ger vissa produkter en speciell och hög kvalitet som vidareutvecklas. Livsmedel utgör en betydande del av den privata konsumtionen i landet. En uppgift från livsmedelsforskningsutredningen uppskattar konsumtionen till ca . Livsmedelsproduktionen sysselsätter ca en halv miljon människor och den blir därför av mycket stor betydelse regionalpolitisk!. Förädlingsindustrin inom livsmedelsområdet är närmast helt koncentrerad till landets syd- och mellanområden. Denna trend kommer att ytterligare förstärkas om närings- och livsmedelsforskningen även förläggs till denna landsdel. Orsaken till att man så kategoriskt kan påstå detta är det nära samband som råder mellan forskningskompetens inom området och livsmedelsindustrien produktion. En annan betydelsefull aspekt vid lokalisering av livsmedelsindustrin i är dess sårbarhet i samband med avspärrning vid kris- eller krigstillstånd. Riktigt bekymmersam blir situationen om några av de stora nyckelindustrierna slås ut via sabotage eller direkta krigshandlingar. Försörjningskrisen blir då ett faktum. Ett bra sätt att råda bot på detta problem är att åstadkomma en spridning av livsmedelsindustrin i landet. kan bli bärkraftiga om lokal kompetens finns tillgänglig för en produktutveckling, produktion och marknadsföring. importerade vi livsmedel för 11,0 miljarder men exporterade bara för 4,9 miljarder. Vi borde i kunna producera en del av de livsmedel som vi tvingas importera. I relation till andra delar av landet är livsmedelsproduktionen, livsmedelsforskningen och näringsforskningen eftersatta i . Trots tillgång på förstklassiga och i många fall unika råvaror är livsmedelsindustrin dåligt utvecklad. Sista decenniet har produktionen starkt koncentrerats till stora och medelstora företag i mellersta och . Koncentrationen har inneburit att sysselsättningen inom livsmedelsindustrin och tillgången på färskvaror (matbröd och vissa charkuterivaror) tillverkade i minskat. För att råda bot på detta måste de norrländska råvarorna i större utsträckning förädlas i den egna regionen. En utredning, Livsmedelsproduktion i , utförd av näringslivsnämnd i länet, visade t. ex. att endast var tredje limpa som konsumerades i också producerades där. Mjukt bröd, ägg, grönsaker och bär samt fisk är produkter som i långt större utsträckning än borde produceras i , visade den utredningen. Ett utökat samarbete mellan producenter och näringsforskare beträffande nya behandlings- och distributionsmetoder för bl. a. fisk skulle säkert medföra ett uppsving för den norrländska fiskindustrin. Mot bakgrund av ovanstående är det av vital betydelse för att få fasta resurser förlagda till för livsmedels- och näringsforskning. Det är också av stor vikt, som jag framhållit tidigare, för en utveckling av livsmedelsproduktionen i . Resurserna vid bör förstärkas genom att vid enheten för näringsforskning vid inrättas en tjänst som professor (24/26) i tillämpad näringsforskning, knuten till medicinska fakulteten. Finansieringen av denna tjänst bör bekostas inom ramen för de medel som föreslås förläggas till (rådsorganet för skogs- och jordbruksforskning). Härigenom uppnås även en bättre balans mellan högskolans basorganisation och externt finansierad verksamhet, något som varit en målsättning för regeringens forskningspolitiska strävanden. I propositionen föreslås även att den nu efter ledigblivna personliga professuren vid SLU () skall inrättas och ledigkungöras som en ordinarie professur i vattenbruk, särskilt fiskodlingens biologi och teknik. I en under allmänna motionstiden avlämnad motion har jag föreslagit att docenten borde tilldelas motsvarande tjänst. Detta förslag aktualiserade jag i vetskap om att sannolikt inte ansåg sig ha möjlighet att åta sig professuren. Med hänsyn till att regeringen nu föreslår inrättandet av denna tjänst i vattenbruk, vill jag föreslå att som sin mening ger till känna att lokaliseringen av tjänsten får bli beroende av vid vilken forskningsenhet innehavaren önskar förlägga sin forskningsverksamhet. En riksprofessur av detta slag bör behandlas som en forskningsrådsprofessur som på motsvarande sätt placeras vid ett lärosäte först i samband med utnämningen. Självfallet skall innehavaren, oavsett placering i landet, ha ansvaret för samordningen av verksamheten på ifrågavarande områden mellan SLU () och SVA (statens veterinärmedicinska anstalt). Mot bakgrund av ovanstående hemställer jag att ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande 1. inrättandet av en tjänst som professor i tillämpad näringsforskning, 2. placeringen av professuren i vattenbruk, särskilt fiskodlingens biologi och teknik, 3. behovet av en bättre regional balans i produktutvecklingsarbetet m. m.