mot · G8021900 · 1985-01-23 00:00:00 — och för hemspråksundervisning åt invandrarbarn har invandrarbarn erhållit olika slag av språkstöd för att kunna följa undervisningen i den svenska skolan. Enligt den s. k. hemspråksreformen 1977 har de fått undervisning i ett språk som är ett levande inslag i deras hemmiljö hemspråk samt stödundervisning och/ eller studiehandledning på detta språk. De har också fått stödundervisning i svenska och har kunnat läsa ämnet svenska som främmande språk, numera benämnt svenska som andra språk. Dessa möjligheter, hur välmenande de än varit, har gjort att barnens skolschema ofta blivit sönderhackat och att de gått miste om annan undervisning. Tillgången på utbildade lärare i invandrarspråken har varierat. Alla elever har inte fått den effektiva undervisning de behövt, och eleverna har inte kunnat motiveras till helhjärtade insatser. Å andra sidan har ibland hemspråksläraren kommit att bli den fasta punkten i en del invandrarbarns skoltillvaro och något av kurator. I kommuner med stort elevunderlag har undervisning på annat språk än svenska bedrivits, dels i s. k. hemspråksklasser, dels i s. k. sammansatta klasser (en grupp med svenska och en grupp med ett annat språk som modersmål). På de flesta håll har emellertid grupperna varit små, och undervisningen har därför blivit mycket kostnadskrävande. Ar startade i s. k. centraliserad undervisning i invandrargruppers språk och kultur för invandrarbarn. Det började med några tiotal barn från ett par språkgrupper, som fick några timmars hemspråksundervisning i . samlas över tusentalet elever, representerande över 20 språkgrupper och ett trettiotal olika nationaliteter, till fyra timmars undervisning. Undervisningen är uppdelad på fem olika skolor. Den organiseras av och'är frivillig, men mycket uppskattad. I vissa fall ersätter den den vanliga hemspråksundervisningen, så att barnen inte går miste om andra ämnen, ibland utgör den komplement till annan hemspråksundervisning i elevens egen skola. På detta sätt får man underlag för normalstora klasser. Språk och kultur upplevs och utvecklas bättre i en större grupp, eleverna känner gemenskap och säkerhet och upplever sitt språk som värdefullt och deras självkänsla stärks, vilket kan ha stor betydelse för deras prestationer i den egna skolan. 1 1984/85. dagsskolan innebär också att man kan ordna små bibliotek och bredvidläsningsmaterial. För , och , som har tillräckligt elevunderlag, och för ytterligare några kommuner med stor koncentration av invandrare bör denna form av hemspråksundervisning prövas i större skala. Lärare vid lördagsskolor har redan föreslagit språk- och kulturarvsutredningen detta och påvisat fördelarna med en sådan organisation, men varken utredningen eller SÖ har utarbetat något förslag i den riktningen. Åtskilliga miljoner skulle kunna sparas, och många skolor skulle slippa de schemabekymmer som hemspråksundervisningen medför. Resurserna kunde då tas i anspråk för en förstärkning av svenskundervisningen, vilken är oundgängligen nödvändig för invandrarbarnens skolgång och framtid i . Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen anhåller om förslag till lördagsskolor i enlighet med motionen. () ()