ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G8021080 · 1985-01-22 00:00:00 — m. fl. Lokalisering av skogsforskning till skogsinstitutet i har vi fått alarmerande rapporter om skogsskador i . Många tecken tyder på att liknande skador börjar uppträda även i . Man kan nu konstatera att den skogliga skadebilden är komplicerad och att här finns många frågetecken inför skogsproduktionens villkor i . Man har även kunnat konstatera att vi utnyttjar våra produktionsmöjligheter sämre jämfört med genomsnittet för landet trots de utomordentligt goda skogsmarker vi har i . Jämfört med norra är utnyttjandet klart sämre. En av orsakerna är utan tvekan bristande kunskaper om våra skogar. om skogsbruket i spelar en mindre roll i näringslivet än i de norra skogslänen är den av stort värde då det finns nära en väl utvecklad förädlingsindustri och goda exporthamnar. Forskare och de som sysslar med skog och skogsproduktion synes vara ense om att vi f. n. har många problem kring skogsproduktionen lokaliserade till . Förutom faran från luftföroreningarna har vi här skadegörande insekter och svampar, viltbetning och svåra markanvändningsfrågor visavi andra markanvändningsintressen. I en rad avseenden kan man konstatera att skogsbrukets villkor skiljer sig från dem i norra . Mot bakgrund av vad vi erfarit anser vi att bör ägna ytterligare intresse åt skogsbruket i . Detta skulle enligt vår mening kunna komma till uttryck genom att forskning med inriktning på skogsbruk samlokaliserades med södra skogsinstitutet i . Det finns en rad tänkbara fördelar med ovannämnda anknytning av vilka några här skall redovisas. är den enda skogliga institutionen inom som är etablerad och inarbetad i . Där finns vissa basresurser; lokaler och utrustning kan eventuellt samordnas, t. ex. utrustning för ADB och flygbildteknik. Skolans lärare är specialiserade inom skogliga ämnesområden och har skaffat sig god kännedom om de lokala skogliga förhållandena och etablerat kontakter med olika markkategorier. I skolans närhet finns övningsområden för undervisning i skogsuppskattning, skogsindelning, skogsskötsel m.fl. ämnen samt utlagda försök och provytor som följs upp av skolans lärare och elever. I den nya kursplanen för skogsteknikerlinjen (80 poäng) omfattar elevernas specialarbeten 3 poäng, motsvarande 3 veckors arbete. Eleverna kan sannolikt medverka vid fältarbeten, insamling och bearbetning av data, litteraturstudier m. m. elever blir till verksamma inom skogsbruket och fungerar som fältpersonal (arbetsledare, planläggare, rådgivare) hos olika skogsägarkategorier. Forskningsresultat kan spridas och tillämpas mycket snabbt via skogsteknikerna som ofta har det direkta ansvaret för skogliga åtgärder. Dessutom finns fördelar genom att flera myndigheter och organisationer med skoglig anknytning är placerade i t. ex.: och lantbruksstyrelsen. Elmia - med en utställningsverksamhet som har en klar inriktning på skog och skogsindustri - högskolan i där arbete pågår för att återupprätta en naturresurslinje. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående lokalisering av skogsforskning till södra skogsinstitutet. () () () () ()
mot · G8021081 · 1985-01-23 00:00:00 — Försurningen av vår naturmiljö är ett så allvarligt hot att stor kraft måste ägnas dels åt kunskapsuppbyggnad om graden av försurning, dels åt konstruktiva åtgärder för att få ned de utsläpp som ökar försurningen. Skogsdöden har rönt särskild uppmärksamhet i debatten. har inte funnits någon känd teknik för att kunna bedöma försurningsskador på skog. Inventeringar av sådana skador har skett där barrutglesning och andra skadetecken har kunnat registreras med blotta ögat. arbetar () på en metod att genom trädprov och laboratorieanalyser ge möjlighet att få en korrekt bild av tillståndet i olika skogsbestånd. Det är mycket viktigt att denna metodutveckling kan slutföras för att få fram praktiska metoder att bli varse försurningstillstånd. Med hänvisning till det anförda föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om metodutveckling för bedömning av försurning och hemställer hos regeringen om förslag till medelsanvisning härför. minab/gotab 1985 79743
mot · G8021082 · 1985-01-23 00:00:00 — Motion 1984/85:1082 Ett pantsystem för kvicksilverhaltiga batterier Små, kvicksilverhaltiga batterier används i många sammanhang inom hemelektroniken . När dessa batterier har tjänat ut avyttras de ofta tillsammans med vanligt hushållsavfall och skapar då problem i samband med avfallsbehandlingen. Om avfallet förbränns förstörs den kapsel som omsluter kvicksilvret och detta frigörs då i förgasad form och blir till skada för miljön. Även om avfallet enbart deponeras kan kvicksilvret komma att frigöras. Kapslarna kan frätas sönder vid långvarig deponering eller skadas i samband med vådeld. Eftersom kvicksilver förgasas vid relativt låg temperatur kan en vådeld räcka för att det skall uppstå luftföroreningar. Läckage till yt- och grundvatten kan också förorsakas. har problemet med kvicksilverutsläpp vid avfallsförbränning uppmärksammats. Stora krav ställs på rökgasrening. På flera håll i landet försöker man dessutom komma till rätta med problemet genom att driva frivilliga kampanjer för insamling av kvicksilverbatterier. Mycket kan säkert uppnås på denna väg och insatserna är självfallet lovvärda. Emellertid krävs mer allomfattande lösningar för att det skall vara möjligt att i grunden förändra situationen. Redan nu vid den frivilliga insamlingen är det en svårighet att särskilja kvicksilverbatterier från andra batterier. För gemene man är detta omöjligt. Insamlingen kommer alltså att tyngas med en mängd batterier som inte behövde denna omsorg. För att insamlingen av batterier skall bli effektiv krävs troligen att ett pantsystem utvecklas. För detta i sin tur krävs en märkning av de kvicksilverhaltiga batterierna. Vi motionärer menar alltså att ett pantsystem bör utvecklas. Vidare tar vi för givet att det kan ta att utveckla det begärda pantsystemet. I avvaktan på detta bör därför en riksomfattande upplysningskampanj komma till stånd med syfte att förmå samtliga kommuners avfallsförbrännare att samla in kvicksilverhaltiga batterier och att vänja allmänheten vid en sådan insamling. Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om utvecklandet av ett pantsystem för kvicksilverhaltiga batterier, 1 1984/85. 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en riksomfattande upplysningskampanj.
mot · G8021084 · 1985-01-23 00:00:00 — Motion 1984/85:1084 till fiskehamnar m. m. I proposition 1984/85:100, bil. 11, har jordbruksministern på punkt E 4. Bidrag till fiskehamnar m. m. föreslagit att bidragen i fortsättningen skall fastläggas av i stället för regeringen. har den av föreslagna välbehövliga förstärkningen av anslaget om 1 milj. kr. avstyrkts och bidragsprocenten, som tillämpas om särskilda skäl föreligger; föreslås sänkt från . Vidare föreslår jordbruksministern att skall vara mycket restriktiv i fråga om tillämpning av förhöjt bidrag. Förslaget är illavarslande med tanke på de stora behov, som föreligger på olika håll beträffande om- och tillbyggnader av fiskehamnar. För vidkommande har vid olika tillfällen framhållits nödvändigheten av åtgärder vid fiskehamnarna i Nogersund, Garpahamnen och Krokås. Dessutom pågår om- och tillbyggnaden av den viktiga på Saltö, som bör ges möjligheter att färdigställas enligt kommuns planering. Sysselsättningssituationen i är dessutom utpräglat svag, varför nya sysselsättningstillfällen bör vara välkomna. För fiskenäringen är tillgången på goda fiskehamnar ett livsvillkor både ur säkerhetssynpunkt och ur rent ekonomiska aspekter. Föredraganden har påpekat att det av olika skäl samlades en lång kö av ansökningar om bidrag. Detta borde väl vara anledning till att förstärka anslaget för detta ändamål. I stället beskärs möjligheterna till bidrag. Med anledning av det anförda hemställs att hos regeringen begär att anslaget under E 4. Bidrag till fiskehamnar m. m. förstärks med 2 milj. kr. i enlighet med äskande.
mot · G8021085 · 1985-01-23 00:00:00 — Motion 1984/85:1085 och i den vita zonen öster om I samband med inrättandet av den svenska fiskezonen i uppstod ett område öster om , varom överenskommelse ej kunde träffas med och . Internationellt sett är mittlinjeprincipen vid delning av trånga vatten helt accepterad och har tillämpats också av i förhandlingar med . Området varom överenskommelse ej nåddes - den vita zonen - är fortfarande ett internationellt oreglerat vattenområde, som till sin storlek är ca fyra gånger yta. Enligt gällande internationell praxis är området svenskt, då mittlinjen rätteligen skall ligga mellan och den baltiska kusten och borde således vara svenskt fiskevatten. pågår inom denna s. k. vita zon ett omfattande rovfiske efter torsk och också efter lax. Zonen omfattar ett av viktigaste reproduktionsområden för torsk. Bestånden av torsk har genom rovfisket utarmats och är nu allvarligt hotade. Denna uppfattning hävdas lika bestämt av de praktiska fiskarna som av svenska och internationella forskare. Förutom av sovjetiska och svenska fiskare, bedriver även många fiskare från , , , och m. fl. nationaliteter fiske i vita zonen. Fiskenäringen i och i andra regioner, där man satsat på beredningsindustrier är synnerligen beroende av torskfisket. Ett minskat torskfiske drabbar inte bara fiskarna, utan även de anställda i våra industrier. Fisket i ett innanhav av karaktär är en resurs som inte bara är viktig för vidkommande, utan även mycket känslig. Raseras något fiskbestånd, så kan det dröja väldigt innan det går att återuppbygga. Från har framställningar gjorts till regeringen med krav på att skall hävda sin rätt enligt internationell praxis. Kan ej den svenska mittlinjen mellan och baltiska kusten hävdas bör enligt SFR en grå zon inrättas, dvs. ett område, där endast svenska och sovjetiska fiskare äger rätt till fiske. I debatten bland fiskare har också ifrågasatts, om inte de viktiga reproduktionsområdena inom den vita zonen måste fredas från allt fiske, därest någon överenskommelse ej kan träffas om svensk eller grå zon. En fredning skulle emellertid kunna innebära stora avbräck även i det svenska fisket, speciellt för fiskarna från och ostkusten, som här har sina näraliggande hemmavatten. En eventuell fredning måste sannolikt vara starkt begränsad och omfattning för att inte få oacceptabelt stora negativa effekter. Det nuvarande rovfisket i vita zonen innebär stora risker för den framtida reproduktionen av framför allt torsk i . För fisket som näring och för som nation måste denna resurs räddas, därför är det angeläget att snabba åtgärder vidtas. Med anledning av det anförda hemställs att hos regeringen begär att en snabbutredning verkställs för att utröna möjligheterna att förhindra rovfisket i vita zonen öster om och begränsa skadeverkningarna av det omfattande fiske, som skett i området i fråga. () ()
mot · G8021086 · 1985-01-23 00:00:00 — Motion 1984/85:1086 Per m. fl. Åtgärder för att förbättra jordbrukets blockorganisation, m. m. Det svenska jordbruket har genomfört en snabb rationalisering, som avspeglar sig i en stark minskning av sysselsatt arbetskraft men också i en betydande ökning av maskinella hjälpmedel. Denna mekaniseringsprocess har varit nödvändig dels för att förbättra lönsamheten, dels för att tillmötesgå krav på lägsta möjliga livsmedelspriser. som denna lovvärda utveckling skett inom jordbruket har emellertid näringsgrenen blivit alltmer känslig för störningar i bl. a. elenergioch oljetillförsel till de enskilda jordbruken. Minskningen av arbetskraft inom jordbruket medför behov av säkra leveranser av elektrisk ström och drivmedel. Det vore en stor trygghetsfaktor i ett kris- och krigsläge om många jordbruk hade vissa lager av drivmedel och tillgång till små flyttbara elkraftverk. Det är ett betydande samhällsintresse att uppmuntra jordbrukarna till anskaffning av dylika extra resurser för att trygga försörjningen vid störningar i elleveranser och oljetillförsel. Såväl minskningen av arbetskraft inom jordbruket som behovet av säkrare energitillförsel i kristider borde ge de för blockorganisationen inom svenskt jordbruk ansvariga fullgod anledning se över blockorganisationens effektivitet och utreda möjligheter att stimulera jordbrukarna till ökad drivmedelslagring och anskaffning av fler reservelkraftverk. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär åtgärder för att förbättra jordbrukets blockorganisation samt en utredning om stimulanser i syfte att öka de enskilda jordbrukens tillgång på reservelverk och lager av drivmedel. () () () ()
mot · G8021087 · 1985-01-22 00:00:00 — Motion 1984/85:1087 m. fl. Slopande av skottpengar på vildsvin är folke död. Men hans ättlingar lever och frodas, trots kriget. var en vildsvinsgalt i ett hägn på mark. Han blev döpt av en jägmästare som ville hedra (?) en överordnad med samma förnamn. En gran blåste över stängslet en stormnatt och några av barnbarn rymde. Då förklarade själva regeringen krig och beslutade att alla frilevande vildsvin i ska utrotas! (i Natur). Frilevande vildsvin skall enligt regeringsbeslut av utrotas i hela landet med undantag av ett område i . Skottpengarna, som erhålls genom medel ur jaktvårdsfonden, uppgår till /vildsvin. En redogörelse över de hittillsvarande effekterna av pågående jakt på vildsvin sammanställs f. n. inom . De län som berörs är , . Av redovisningen framgår att skottpengar utgått för tre nedlagda vildsvin i och för åtta vildsvin i län. Utrotningsbeslutet har föranlett stark kritik från såväl naturvårdsintressena som från jägarhåll. Gensvaret på försöksverksamheten kan utan överdrift sägas vara mycket klent. Rädslan för frilevande vildsvin är i första hand historiskt betingad. I det gamla bondesamhället kunde vildsvinen förvisso ställa till stora skador bland såväl potatis- som spannmålsodlingar och andra grödor. Dessa risker är i dagens samhälle ytterst marginella. Det finns skäl att framhålla vildsvinen som ett omistligt inslag i den svenska naturen och landskapsbilden. De kan sägas fungera som något av levande markberedningsaggregat. Under långa tidsrymder har de föryngrat ekoch bokskogar. Det ligger också något motsägelsefullt i att många andra länder i anser sig kunna hysa dessa djur på sina hårt utnyttjade marker medan det glesbefolkade tar till svagt underbyggda utrotningsbeslut. I avses enligt uppgift vildsvinen förekomma inom inhägnade skogar, en möjlighet som i större utsträckning också borde kunna prövas i vårt land. Enligt vår uppfattning visar erfarenheterna av den pågående försöksverksamheten med skottpengar på vildsvin att utrotningsbeslutet var förhastat och därför måste omprövas. Sluta att utrota skogarnas alla djur. (Änglamark - ) Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär en omprövning av beslutet att införa skottpengar på vildsvin. () ()
mot · G8021089 · 1985-01-23 00:00:00 — Motion 1984/85:1089 m. fl. Ändrad avgränsning av nationalpark När 1909 beslutade att avsätta i för en nationalpark skedde detta i syfte att bevara ett högnordiskt fjällandskap i dess naturliga tillstånd. var området relativt oexploaterat ur turistisk synvinkel och man kunde endast komma dit med tåg. Efter hand har dock området kommit att exploateras för turism och kringaktiviteter med olika typer av anläggningar. Några viktiga beslut i den riktningen har varit markförsäljning till STF 1937, anläggande av linbana 1964 samt beslut om byggande av väg 98,1974. (Den s. k. togs i bruk .) har dock kommuns turistplanering samt STF:s satsningar på utbyggnad av turiststation varit de exploateringsmässiga ingredienserna som radikalt förändrat det beslutsunderlag som förelåg vid instiftande av nationalpark i . Efter det att beslutat utse till ett primärt rekreationsområde har en intensiv turistisk planering för området genomförts. I och med de goda kommunikationsmöjligheter som kommit i samband med den nya mellanriksvägen . direktflyg samt järnvägsförbindelse har det s. k. Torneträskområdet blivit ett av intressantaste turistområden. turiststation har utfört en omfattande omoch tillbyggnad med en stor del statliga medel. Men de nationalparksbestämmelser som omger turiststationen lägger hinder för ett förnuftigt utnyttjande av anläggningen och dess infrastruktur. har en av de finaste backarna i landet för alpin sport. Men problemet är att göra den mer åtkomlig. De parkeringsanläggningar som finns ligger för långt borta från backens basstation. De utrustningar som krävs för utförsåkning är klart olämpliga att bära med sig längre sträckor. Möjligheten till parkering i anslutning till basstation, som är det brukliga, eller busstransporter hindras av nationalparksbestämmelserna. Vidare innebär bestämmelserna ett hinder för ett utbyggt liftsystem med planer att knyta samman liftsystemet i via , vilket skulle ge möjligheter till ett för landet unikt liftsystem med nedfarter i rent alpin klass. Detta skulle innebära mycket för området och inte minst för turistnäringen och sysselsättningen i Torneträskområdet. En flyttning av nationalparksgränsen till ett läge söder om (ca 7 km2) skulle möjliggöra ett betydligt bättre och förnuftigare utnyttjande av området både ur rekreationssynpunkt och ur driftsynpunkt. Området i och omkring är redan exploaterat för turismen och en justering av nationalparksgränsen skulle avsevärt öka det primära rekreationsområdets betydelse. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om att flytta nationalparks gräns till ett läge söder om . () () minab/gotab 1985
mot · G8021091 · 1985-01-20 00:00:00 — m. fl. Varaktigt skydd för vissa skogsområden I ett skogrikt land som måste det ses som självklart att de fåtal områden med urskog som finns kvar i landet skyddas för framtiden. Men vi vill också understryka, att urskogs- och naturskogsbevarande endast är en del - men en viktig del - i bevarandet av naturvärden och naturresurser med skoglig anknytning i vårt land. En annan viktig aspekt är bevarandet av vissa skogar, som varit utsatta för bestämda ingrepp av äldre näringar, eller som har stora naturvärden utan att vara orörda. Vid internationella jämförelser av hur olika länder skyddar sina skogar har legat väldigt illa till. En ändring till det bättre kan nu ske, förutsatt att de skogar som enligt beslut skall undantas från skogsbruk får ett varaktigt och starkt skydd. Genom en överenskommelse mellan domänverket och berörs 52 urskogsområden med en sammanlagd areal av 248 000 ha. Den framtida dispositionen för tre av de föreslagna urskogsområdena, nämligen i kommun, i kommun och Kirjesålandet i kommun, kunde däremot de två verken ej enas om. Regeringen har emellertid nu uttalat att dessa skogsområden är av sådan betydelse från naturvårdsssynpunkt att de skall bevaras för framtiden. Vidare har domänverket beslutat avsätta ca 800 000 ha skogsmark som domänreservat längs fjällkedjan. Redan tidigare finns åtskilliga s. k. domänreservat och privata reservat, som avsatts av markägaren på eget initiativ. Nackdelen är att de inte har lagligt skydd, och därmed saknas garantier för att de skall kvarstå orörda. Vi anser därför att redan befintliga reservat av sådan karaktär och de områden som här omnämnts måste få ett starkt skydd för framtiden. Detta bör kunna ske genom att naturreservat och, i en del fall, nationalparker bildas. Med hänvisning till vad här anförts föreslås att beslutar att hos regeringen hemställa om förslag till varaktigt skydd för skogsområden i enlighet med vad som anförs i motionen. (vpk) (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G8021092 · 1985-01-22 00:00:00 — Motion 1984/85:1092 Åtgärder mot nedskräpning i skärgården Båtlivet har stor betydelse för rekreation och inhemsk och utländsk turism i . Det ger dessutom underlag för sysselsättning och service i våra kust- och skärgårdsområden. För att belysa båtlivets storlek kan jag citera en gjord undersökning som visar att båtlivet producerar ca 20 miljoner bäddnätter eller lika mycket som all camping i landet. Båtlivet berör flera miljoner svenskar och har en positiv inverkan på vår handelsbalans dels genom att minska utlandsresandet, dels genom att locka hit utländska turister. turistråd propagerar med statliga medel för båtturism i . Ett av de viktigaste säljargumenten är därvid vår allemansrätt och rena natur. ökade nedskräpningen i våra skärgårdar. , landstingen och kommunerna gjorde då en kraftsamling, och genom tillskapandet av det s. k. sopmajesystemet har man nu kommit till rätta med problemet. Skärgårdarna är nu relativt rena från skräp. har aviserat att kostnaderna för sop- och latrinhanteringen inom nationalparker och naturreservat blivit för dyr i förhållande till beviljade anslag för övrig skötsel av dessa områden. Propåer har gått ut att man måste minska renhållningskostnaderna i skärgårdarna. Vidare har möjligheterna för kommunerna att erhålla statsbidrag för uppförande av sopmajor upphört och därmed också möjligheten att erhålla driftbidrag från landstingen. Detta kan komma att få utomordentligt besvärande effekter. Dels kan kommunernas vilja att vidmakthålla det nuvarande effektiva renhållningssystemet komma att undergrävas, med en ny nedskräpningsvåg som följd, dels kommer det att rycka undan utkomstmöjligheten t. ex. i för ca 200 personer. Båtturismen utgör en avgörande grund för att kunna bibehålla en levande skärgård, något som vi alla önskar. Marknadsföringen av som turistland och båtlivsland bygger i stor utsträckning på oförstörd natur. Denna resurs förbrukas emellertid om inte åtgärder vidtas för att bibehålla den. Vi kan inte sälja vårt land turistiskt om vi inte är beredda att ta emot en förväntad ökad turism. Det är enligt min uppfattning synnerligen korttänkt att inte satsa på en så god idé som sopmajorna utgör för våra skärgårdar, både när det gäller sysselsättning, förebyggande naturvård och turism. Därför vore det angeläget att överväga möjligheterna att stödja kommunernas renhållningsåtgärder kring våra vattenområden. nen anges att kostnaderna för renhållning inom naturvårdsobjekten har ökat i sådan utsträckning att det egentliga vårdarbetet fått stå tillbaka. Jag anser därför att regeringen bör återkomma till med förslag till åtgärder i syfte att stödja kommunernas renhållningsåtgärder kring våra vattenområden. Eventuella åtgärder bör finansieras inom ramen för anslagen. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär förslag till åtgärder i syfte att stödja kommunernas renhållningsåtgärder kring våra vattenområden på sätt som i motionen angivits.
mot · G8021094 · 1985-01-22 00:00:00 — Motion 1984/85:1094 Lokalisering till av en fabrik för etanolframställning Det finns många starka skäl som talar för en kraftig introduktion av svensk etanol för inblandning i bensin. Både miljö-, energi-, sysselsättnings- och handelspolitiska skäl talar för en sådan satsning. Fördelarna med och förutsättningarna för svensk etanolframställning redovisas grundligt i en partimotion från till årets riksdag, (mot. 1984/85:558), till vilken vi hänvisar. Vid framställningen utvinns, förutom etanol, en del intressanta biprodukter som proteinfoder, stärkelse och kolsyra, vilka till största delen importeras. svåra sysselsättningssituation som uppkommit genom beslutet att lägga ned Uddevallavarvet innebär att stora ansträngningar måste göras för att lokalisera nya verksamheter till regionen. Enligt vår mening vore därför etableringen av en fabrik för etanolframställning till mycket värdefull. För en lokalisering till talar, förutom de sysselsättningspolitiska skälen, att det i redan finns en väl utbyggd struktur för spannmålshantering. Dessutom finns verksamheter som torde ha intresse av de biprodukter som nämnts ovan. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående etablering av en fabrik i för framställning av etanol.