mot · G8021143 · 1985-01-23 00:00:00 — m. fl. Inkomstbeskattningen m. m. Den person som till beskattning taxerar . i den kommun som har den lägsta skatten skulle betala /år mera i skatt i den kommun som har den högsta skatten. För den som taxerar . är motsvarande skatteökning . Den som taxerar . skulle på kommunalskatten förlora . vid en flyttning från den kommun med lägsta skattesats till den som har den högsta. Att rätta till den allvarliga orättvisan mellan människor med samma inkomst men kraftigt olika skatt är den viktigaste insats som måste göras i inkomstbeskattningen. Den skillnad som finns representerar en 9-procentig skillnad i marginalskatt för samma inkomst oberoende av dess storlek. För många hushåll, främst barnfamiljer, utgör inkomstprövade bidrag ett avgörande tillskott i familjeekonomin. Genom bostadsbidragets avtrappningsregler innebär emellertid dessa en marginaleffekt utöver marginalskatten på . Har familjen inkomstrelaterade avgifter för barnomsorgen förstärks denna effekt. måste åtgärder vidtas på flera områden för att sänka marginalskatter och marginaleffekter där skattebördan är svårast att bära. - Det gäller att nå en utjämning av kommunalskatten. - Det gäller att fullfölja intentionerna skattereform innebärande att av inkomsttagarna skall ha högst marginalskatt. - Inflationen skall inte tillåtas höja skatten. Skatteskalan skall ges ett fullständigt inflationsskydd. - Bostadsbidragssystemet måste ses över i syfte att minska dess marginaleffekt. Den fördelningspolitiska effekten av bostadsbidraget bör bibehållas. Om skattepolitiken däremot enbart skulle inriktas på att minska statsskattens marginaleffekt och inte ge rättvisare förutsättningar mellan kommunerna skulle många människor kunna komma att drabbas av höjd skatt. I den allmänna debatten har det framställts som mål att sänka det statliga marginalskatteuttaget till för det stora flertalet inkomsttagare. Detta löser inte de problem som följer av skillnaderna i kommunalskatt och avtrappningen av inkomstprövade bidrag. Det måste bli möjligt för inkomsttagare i vanliga inkomstlägen att genom avancemang eller extra arbetsinsats förstärka familjeekonomin. I detta sammanhang vill vi påpeka att en genomgripande skattereform också bör innehålla åtgärder för att minska småföretagares och egenföreta I en särskild motion har begärt åtgärder för att minska sjukförsäkringsavgiften för dessa och fribelopp för löneavgiften. På anser det vara angeläget att styra över skattepolitiken mot ett progressivt utgiftsskattesystem. Det skulle innebära att i stället för en statlig inkomstskatt skulle det faktiska enskilda konsumtionsutrymme man haft utgöra underlag för beskattning. Ett sådant system skulle inte bara skapa ökad rättvisa mellan olika hushåll. Det skulle också på ett värdefullt sätt stimulera sparande. i andra sammanhang väckta förslag om bosparande och nyetableringskonton är exempel på hur det redan nu bör vara möjligt att ge skattepolitiken inslag som ansluter till utgiftsskattens princip. Frågan om utgiftsskatt är f. n. under utredning. Enligt vår mening är det angeläget att detta arbete bedrivs i en positiv anda och med ökad skyndsamhet. Målet med den skattereform som 1985 borde ha genomförts till fullo var att av alla skattskyldiga och av dem som har heltidsinkomster skulle, vid en utdebitering av , ha en marginalskatt om högst . Detta mål har inte nåtts. Den s. k. brytpunkten borde då ha legat på en inkomst av ca . i stället för som . Enligt vår mening bör basenheten fastställas, med beaktande av ett fullständigt inflationsskydd, så att skattereformens mål kan nås. borde basenheten ha fastställts till . och brytpunkten därmed vara . För den fortsatta utvecklingen krävs att den urholkning av inflationsskyddet som socialdemokraterna ensidigt genomfört först måste undanröjas och att målsättningen i reformarbetet därmed upprätthålls. Socialdemokratins förändring av inkomstskattereformen innebär att enbart i skiktet 18-21 basenheter utgår inkomstskatt med . Enligt vår mening skulle en besvärlig marginaleffekt kunna elimineras om skattesatsen i detta skikt återställdes till den ursprungliga. En sådan sänkning medför en minskad intäkt för statskassan med ca 260 milj. kr. Enligt vår mening är det rimligt att inom en reformpolitik där de sammantagna marginaleffekterna begränsas också kunna gå vidare med sänkningar av den statliga inkomstskatten. F. n. utgår ca som statsbidrag till kommuner och landsting. Av dessa utgör , efter en kraftig uppräkning , skatteutjämningsbidragen ca . De specialdestinerade statsbidragen går i hög utsträckning till de ekonomiskt starka kommuner vilka förmår bära den kommunala delen av kostnaden. Specialdestinationen innebär dessutom en låsning av kommunernas verksamhet till viss form och inriktning, vilket ofta inte stämmer överens med kommunens förutsättningar att driva verksamheten rationellt eller till människornas prioriteringar. För att skapa likvärdiga förutsättningar för kommunerna och deras innevånare borde statsbidragen ställas till kommunernas förfogande på ett rättvist sätt och utan detaljbestämmelser. Det kan ske enbart genom ett generellt statsbidragssystem med skatteutjämnande inriktning. borde statsbidrag ställas till kommunernas förfogande enbart inom ramen för ett sådant system. Detta skulle öka rättvisan mellan olika delar av landet, stärka den kommunala demokratin och skapa förutsättning för en effektivare organisation av servicen till medborgarna. bör presentera förslag med en sådan inriktning. antog en lag om rätt till skattereduktion för fackföreningsavgift. Det innebär en rätt till skattereduktion för medlemsavgift till arbetstagarorganisation med högst . Enligt vår mening är denna skattereduktion både sakligt felaktig och ger genom sin administrativa tillämpning betydande principiella invändningar av integritets och allmändemokratisk natur. bör därför fatta beslut om att slopa denna skattereduktion. bör hos regeringen begära förslag beträffande den skattemässiga behandlingen av arbetsgivarnas avgifter till sina partsorganisationer så att likställighet så långt möjligt kan råda. En grundläggande princip inom skattesystemet måste vara skatt efter bärkraft. Nuvarande familjebeskattning, där tillräcklig hänsyn inte tas till försörjningsbörda eller antalet inkomster i en familj, utvecklas bort från den principen. En första åtgärd för barnfamiljerna bör enligt vår mening vara att återställa det ursprungliga värdet av skattereduktionen för barnfamilj med hemmamake och för ensamstående till den ursprungliga nivån. Det skulle innebära en höjning från . I en första etapp bör skattereduktionen höjas till . Arvs-, gåvo- och förmögenhetsbeskattningen Flösten 1982 beslöt att höja förmögenhetsskatten. Det innebar betydande skärpningar även i lägre förmögenhetsskikt. Det torde inte kunna bestridas att kapitalskatterna efter detta beslut påverkar företagens produktiva sparande och investeringsvilja negativt. Den situationen var särskilt accentuerad genom den tillfälliga höjningen av förmögenhetsskatten 1984. Enligt vår mening skulle motsvarande positiva effekter på sparande och investeringsvilja uppstå vid en återgång till de skatteskalor för förmögenhetssamt arvs- och gåvoskatterna som gällde före . Den nu gällande skattepliktsgränsen för gåva, , fastställdes . Med hänsyn härtill finns det anledning att nu räkna upp det skattefria beloppet. Vi förordar att gränsen höjs till . och att vederbörande utskott utformar lämplig lagtext härför. Generalklausulen tillkom i syfte att få bort transaktioner vars enda syfte var att undvika skatt. Avsikten med bestämmelsen var att i första hand åstadkomma att sådana transaktioner inte kom till stånd. Från sida har vi hävdat att generalklausulen inte får påverka rättssäkerheten. Det är viktigt att människor vet de skattemässiga förutsättningarna för en affär eller transaktion. Enligt vår mening har generalklausulen nu varit ett inslag i skattelagstiftningen att den utvärdering som förutsattes vid beslutet bör ske. Den bör inte bara ta sikte på de fåtal fall där regeln tillämpats. Den bör också pröva om generalklausulen medverkat till att få bort den typ av affärer som den var avsedd för att förhindra. Det är också nödvändigt pröva de rättssäkerhetsfrågor som måste följa av en sådan bestämmelse. Med stöd av det anförda hemställs* 1.att beslutar ansluta sig till en målsättning för vissa grupper om sänkt marginaleffekt i skatte- och bidragssystemet genom förändring av statsskatten, 2. att beslutar att basenheten för fastställs med utgångspunkt skattereform, dvs. och med ett fullständigt inflationsskydd, 3. att beslutar upphäva lagen om rätt till skattereduktion för fackföreningsavgift, 4. att beslutar hos regeringen begära förslag om den skattemässiga behandlingen av arbetsgivares avgifter till sina partsorganisationer i syfte att nå likställighet mellan parterna, * Se även motionerna 1984/85:1144 och 1145. 5. att beslutar att höja skattereduktionen för hemmamake och ensamstående i en första etapp och att den höjs till . för dem som har hemmavarande barn , 6. att beslutar återinföra de skatteskalor för förmögenhetssamt arvs- och gåvoskatterna som gällde före , 7. att beslutar höja den skattefria gränsen för gåva till , 8. att beslutar hos regeringen begära att en utvärdering sker av generalklausulen i skattelagstiftningen. () () () () () () . ÅSLING (c) () () () () () () ()