mot · G802427 · 1985-01-15 00:00:00 — av naturaförmåner vid fastställande av socialavgifter Enligt nu gällande bestämmelser i lagen (1959:552) om uppbörd av vissa avgifter enligt lagen (1981:691) om socialavgifter värderas naturaförmån i form av kost och bostad enligt vad som gäller om värdet av sådana naturaförmåner vid bestämmande av pensionsgrundande inkomst. Föreskrifter utfärdas av under avgiftsåret. fastställer schablonvärden för beräkning av kost- och bostadsförmåner och det är dessa schablonvärden som tillämpas. Reglerna med schablonvärden är självfallet lätta att tillämpa, men leder i enskilda fall till helt orimliga konsekvenser. Bestämmelserna kan leda till att anställda kan påföras ett oförsvarligt högt förmånsvärde som saknar all verklighetsanknytning, vilket följande konkreta exempel mycket tydligt belyser: I det aktuella fallet har arbetsgivaren i fråga inlämnat en arbetsgivaruppgift för , där värdet av fri bostad för den anställde har upptagits till . har sedan, med stöd av de ovan nämnda bestämmelserna, höjt detta belopp med . Enligt RSV:s anvisningar beträffande värde av hyrefri bostad på jordbruksfastighet så skall värdet i första hand beräknas i inte uppvärmt skick. På ort utan egentlig hyresmarknad skall bostadsförmånen i regel värderas till viss procent av den del av taxeringsvärdet som belöper på bostadsbyggnaden och avse bostad i inte uppvärmt skick. Bostadsbyggnaden är belägen i en landsortsförsamling, som kan sägas helt sakna hyresmarknad. Den anställde disponerar ett rum. Bostadsbyggnadens taxeringsvärde uppgår til , vilket innebär ett totalt förmånsvärde om . Med utgångspunkt i dessa fakta borde den anställdes bostadsförmån för ett rum beräknas enligt följande. Ytan av anställd disponerad bostad utgör av bostadsbyggnadens totala yta och kallhyran kan därför värderas till av . avrundat uppåt till . Kostnaden för uppvärmning kan uppskattas till . vilket innebär ett totalt förmånsvärde av . Logiskt borde alltså förmånsvärdet ha begränsats till . men med kännedom om de orättvisa schabloner som tillämpats, har arbetsgivare jämkat värdet till . Det rum den anställde disponerar skulle aldrig kunna hyras ut på öppna marknaden. En fråga man då ställer sig är varför en anställds förmånsvärde av hyresfri bostad beräknas efter helt andra grunder än ägares eller brukarens förmånsvärde. Som beslutet utformats sker en dubbelbeskattning. Totalt förmånsvärde för bostadsbyggnaden är , vilket värde reducerats med . Den anställde påförs sedan . Ägarens och den anställdes sammanlagda förmånsvärde blir då (4 600 + 5 700 =) . Detta förhållande är både orimligt och orättvist! Förhållandet innebär att arbetsgivaren påförs sociala avgifter på ett värde som inte existerar. Mycket talar för att många arbetstagare och arbetsgivare befinner sig i samma situation. Det kan inte heller vara riktigt att inte göra någon skillnad på värdet av hyresfri bostad i en storstad och i ren glesbygd. Fr. o. m. skall värdet av naturaförmåner beräknas enligt bestämmelserna i 5 § lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare. I de nya bestämmelserna har en anknytning till reglerna för värdering av naturaförmåner vid beräkningen av preliminär A-skatt skett. I specialmotiveringen till 5 § står följande att läsa: I det nya uppbördssystemet måste reglerna för värderingen vara bestämda före utgiftsårets ingång. En sådan ordning kan i ett samordnat system åstadkommas genom anknytning till reglerna för värdering av ifrågavarande förmåner vid beräkningen av preliminär A-skatt. Naturaförmån i form av kost och bostad skall enligt första stycket tas upp till det värde som gäller vid beräkningen av preliminär A-skatt. () fastställer enligt 8 § andra stycket UBL genomsnittsvärden för dessa förmåner. Vid arbetstagarens taxering gäller på grund av bestämmelserna i 42 § kommunalskattelagen andra värden. Avgiftsuppbördens konstruktion tillåter emellertid inte en generell justering i efterhand av de värden som legat till grund för månadsavgiftens beräkning. Månadsavgiften skall såvitt gäller kost och bostad således beräknas på ett schematiskt, före utgiftsårets ingång fastställt underlag. Värdet av kost och bostad och den därpå framräknade månadsavgiften skall redovisas för under vilken förmånerna tillhandahållits. De i motivtexten omnämnda värdena (ortens pris) framgår av de länsanvisningar som utfärdas före taxeringen. Det är oklart i vad mån de ovan nämnda ändrade bestämmelserna kan innebära i det sammanhang som här tas upp. Det förefaller dock som en mer genomgripande översyn måste göras för att undanröja risken för att orättvisor av det slag som påvisats i denna motion även fortsättningsvis uppkommer. bör därför anmoda regeringen att göra en sådan översyn med avsikt att undanröja den diskriminering som landsbygden i dessa avseenden kan utsättas för. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om översyn av reglerna för fastställande av det skattemässiga värdet av naturförmåner vid fastställande av socialavgifter.