ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G8021376 · 1985-01-23 00:00:00 — m. fl. Ny sträckning av väg 46 i projekterar f. n. en ombyggnad av väg 46 mellan och . Ombyggnaden omfattar vid Luttra. De anslutande vägavsnitten norr och söder om den aktuella sträckan har tidigare förbättrats till 8 m bredd. Ombyggnadssträckan har f. n. 6,5-7,0 m bredd, innefattar en planskild järnvägskorsning med dåliga siktförhållanden samt har även f. ö. låg standard. Den föreslagna ombyggnaden innebär att korsningen med järnvägen byggs om och att vägbredden blir 9 m. Antalet olyckor på det aktuella avsnittet är extremt högt. Syftet med förbättringen är främst att förbättra trafiksäkerheten. Kostnaderna för ombyggnaden har beräknats till 9,0 milj. kr. Bygghandlingar kan föreligga och en byggstart är möjlig . Enligt kalkyler blir den trafikekonomiska nyttan drygt 1 milj. kr. och den beräknade förstaårsavkastningen . I samband med diskussionerna om en eventuell nedläggning av persontrafiken på järnvägen har vägstandarden på aktualiserats bl. a. av . En omfattande arbetspendling förekommer mellan och främst . Det finns således starka argument för att genomföra den planerade förbättringen av väg 46. Med stöd av det anförda hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en ny sträckning av väg 46 mellan och . () ()
mot · G8021377 · 1985-01-24 00:00:00 — m. fl. grundstötte ett lastfartyg, , utanför hamn på . Fartyget var på väg till med last av havre. Sedan fartygets ägare träffat uppgörelse med sitt försäkringsbolag övergavs fartyg och last. De personer som funderat på att bärga vraket har inte funnit företaget lönsamt. Lasten har delvis bärgats och torde i övrigt ha skingrats genom ett hål i skrovet. Vraket har också plundrats. Vi har konstaterat att det med nuvarande lagstiftning saknas möjlighet att komma till rätta med situationen, så länge vraket inte utgör hinder eller fara i allmän farled, är till väsentligt förfång för fisket eller ligger i hamn eller kanal och så länge lasten inte utgör allvarlig miljöfara. Samma konstaterande gjorde dåvarande chefen för i sina direktiv till en utredning angående åtgärder mot övergivna fartyg m.m. som tillsattes 1970. Utredningen avgav 1975 ett betänkande Farliga vrak (SOU 1975:81). Där föreslås tillkomsten av en strandningslag, avsedd att tillämpas bl. a. i sådana fall som det här relaterade. Förslaget bygger på ett stadgande om skyldighet för fartygets ägare att vidta skäliga åtgärder för att undanröja uppkommen olägenhet eller fara. Om åtgärder uteblir skall kunna meddela ägaren föreläggande om åtgärder eller själv föranstalta om sådana. Statens kostnad skulle i sådant fall som regel ersättas av fartygets ägare. Vad vi kan finna resulterade inte utredningsförslaget i någon riksdagsbehandling. Men vi anser att utredningsförslaget alltjämt är aktuellt - möjligen kan en viss lagteknisk modernisering vara behövlig. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att förslag föreläggs om en strandningslag på grundval av betänkandet SOU 1975:81, Farliga vrak. () ()
mot · G8021378 · 1985-01-24 00:00:00 — Motion 1984/85:1378 har behovet att flytta sträckningen och bygga om , som går från och norrut mot i , diskuterats. Det har av alla myndigheter fastslagits att det är nödvändigt att detta vägprojekt prioriteras högt vid anslagsäskandena. öppnades etapp I och II för trafik med en provisorisk anslutning till E 66. För att uppnå målsättningen med vägprojektet, att förbättra trafiksituationen och miljön genom bl. a. samhälle och anslutningen av trafiken till stadens centrum, hamnarna och industrin, är det angeläget att etapp III med det snaraste färdigställs. Genom skrivelser och uppvaktningar har i , länsarbetsnämnd m.fl. till regeringen och AMS påtalat behovet av extra statliga insatser för att lindra det svåra sysselsättningsläget i . Flera förslag till statliga investeringsobjekt har presenterats som är klara att med kort varsel startas. Ett av dessa objekt är , etapp III, KarlshamnE 66, beräknad kostnad priser 25,1 milj. kr. För att lindra arbetslösheten bland byggnadsarbetare och entreprenadföretag i västra är detta byggnadsobjekt nödvändigt. Eftersom etappen till stor del består av broar och andra arbetskraftsintensiva delar, är det ett effektivt ojekt för att skapa efterlängtade arbetstillfällen bland byggnadsarbetarna. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att utbyggnaden av , etapp III, i bör få högsta prioritet vid delning av extra anslag till vägbyggandet i landet. ETATP I OCH E KOSTAR CA 45 Miy W (1W 0FPNA5 FÖR TRAFIK, ETAPP nr KOSTAR 18 MIU KR (1982) 8ERÄKWS ÖPPNAS FÖR TRAFIK UNDER SLUTET AV 80-TALE1
mot · G8021379 · 1985-01-23 00:00:00 — Översyn av reglerna för A-traktorer Landet vimlar av A-traktorer. Officiellt är de att betrakta som traktorer, men enligt polisen är det högst av dem som används i jordbruket. De används i stället - särskilt - som mopeder för förare i åldrarna , ibland . Enligt nuvarande bestämmelser kan man få dispens även om sannolika skäl talar för att sonen/dottern i familjen behövs för att köra nämnda fordon i familjejordbruket. har det varit diskussion om vara eller inte vara. Den nuvarande är en efterträdare till den tidigare EPAtraktorn. En behöver nu besiktigas en enda gång. är tung som en lastbil men kan köras helt lagligt av en 15-16-åring utan körkort, bara med traktorkort för vilket bara behövs teoretiska kunskaper. Traktorerna är skattade, försäkrade och körs av förare med traktorkort. Många trafiknämnder och poliser har påtalat det olämpliga i att sätta så stora och tunga fordon i händerna på så unga människor utan förarprov. Som exempel kan nämnas att bestämmelserna är rigorösa när det gäller att få sätta en husvagn bakom en bil eller att få körkort till lastbil - även om man är erfaren bilist . har en rad olyckor inträffat med allvarliga tillbud. inträffade en allvarlig olycka där en flicka fick benet amputerat och två andra fick långvarig vistelse på sjukhus. Nuvarande regler bör överses och närmare överensstämma med övrig lagstiftning på det trafiktekniska området. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs att hos regeringen begär en översyn av reglerna för A-traktorer.
mot · G8021381 · 1985-01-24 00:00:00 — och av den s. k. har sin huvudsakliga verksamhet lokaliserad till sin raketbas , som är belägen från C eller i ostlig riktning från . Den enda vägförbindelse som finns till raketbasen är först den allmänna vägen Paksuniemi och därefter den enskilda vägen Paksuniemi med en sträcka av . Alltsedan bolagets bildande har svarat ekonomiskt för vägunderhållet av den enskilda vägen med egna eller hyrda resurser. Försök har gjorts att med övriga intressenter få till stånd en fördelning av kostnaderna genom bildande av en vägförening som dock omöjliggjorts genom överklagningar. Verksamheten vid raketbasen är i högsta grad internationell, och budgeten finansieras till genom utländska kontrakt. Sondraketverksamheten sysselsätter ca 35 personer , och denna volym förutses vidmakthållas . 1978 tillkom satellitverksamheten som förutses en stadig framtida verksamhet, och hitintills har utfallet vida överträffats av tidigare beräkningar. finns närmare ett sjuttiotal fasta arbeten på , och inom loppet av en treårsperiod förutses antalet arbetstillfällen uppgå till över 100. Av de större projekt som står klara eller är under uppbyggnad kan nämnas följande: Utbyggnaden för mottagning av data har skett från satelliter i den amerikanska landsatellitserien. Utbyggnaden för mottagning av data från franska SPOT där är delägare pågår. Utbyggnaden för mottagning av data från svenska är i det närmaste färdig. Kontrollstationen för polära satelliter är i det närmaste klar, och driften av denna finansieras genom de kontrakt som tecknats med bl. Förhandlingar pågår om ytterligare kontrakt med bl. Kontrollstationen för den svenska satelliten är under byggnation. Utbyggnad av mottagningsstationer för den europeiska fjärranalyssatelliten och den japanska vetenskapliga satelliten för mottagning av data pågår. 1 1984/85. Samarbetet med Rymdbolagets nybildade dotterbolag i som sysselsätter drygt 20 anställda och som inom loppet av förutses sysselsätta ca 100 anställda. Den trafik som genereras på grund av verksamheten vid förväntas öka kraftigt . Denna ökning sker därtill då domänverket utvidgat avverkningarna i närheten av raketbasen och all transport utförs efter . Det rörliga friluftslivet och fritidsboendet ökar även inom området, vilket också ställer krav på ett utnyttjande av vägen, liksom de gamla järngruvorna som är attraktiva turistmål och som också finns inom området. är med dess nuvarande bredd och nivå och med den alltmer tilltagande trafiken ur trafiksäkerhetssynpunkt mycket trafikfarlig. Behovet av en trafiksäker väg till kan tillgodoses genom en upprustning av vägen och en förändring av denna till allmän väg. Med hänvisning till vad som ovan sagts hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen framförts om en upprustning och ett överförande till allmän väg av den s. k. . () ()
mot · G8021382 · 1985-01-24 00:00:00 — och vägförbindelse för sameby sameby inom kommun i med centralviste i Kattuvuoma öster om har strävat efter att erhålla vägförbindelse. Innan byggandet av mellanriksvägen kom till stånd var kravet att väg skulle byggas från Laxforsen nära längs efter älvs östra sida. När den nu nämnda mellanriksvägen är färdigställd föreligger en väsentligt billigare lösning av kravet på vägförbindelse för sameby om en väg dras från till Kattuvuoma enligt bifogade karta. Ur renskötselsynpunkt är tillkomsten av den nämnda vägen för sameby av avgörande betydelse. F. n. sker exempelvis transporten av renslakt från detta väglösa område med helikopter över Torneträsk, vilket dock på grund av de ökade kostnaderna blivit en allt större belastning på lönsamheten. kommun har i skilda sammanhang ställt sig beredvillig till samebys strävan. Regeringen bör enligt vårt förmenande nu ta initiativ till ett förverkligande av nämnda vägförbindelse som då skulle skapa förutsättningar för berörd samebys fortsatta existens. Med vad som ovan framförts hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en vägförbindelse från väg 98 i till området öster om . () ()
mot · G8021383 · 1985-01-24 00:00:00 — m. fi. bedrivs dagligt direktflyg ArlandaKiruna tur och retur med sju turer av SAS. Därtill tillkommer flerdubblad verksamhet med upp till 20 turer . Totalt uppskattas under innevarande år antalet turer överstiga 500. Därtill inrättas försöksverksamhet med direktflyg GöteborgKiruna. När det nuvarande direktflyget påbörjades trafikerades sträckan den genaste vägen. Efter incidenter med möte av militärflyg på sträckan beordrades flygning inom kontrollerat luftrum vilket då medförde att trafiken måste passera . Detta har då medfört att flygsträckan förlängts, vilket i sin tur medfört kostnadsökningar som uppskattas till ca /tur. Med den nu uppskattade turtätheten kommer kostnaderna enbart att uppgå till ca 1,52,0 milj. kr. Dessa kostnader drabbar i sin yttersta konsekvens passagerarna i form av högre biljettpriser och har därför en hämmande effekt på de satsningar som görs i malmfälten för att förbättra sysselsättningen. För att åstadkomma möjligheter att återuppta trafiken enligt den ursprungligen tänkta sträckningen och avhjälpa de brister som föreligger ur flygsäkerhetssynpunkt krävs ett inrättande av en luftled . Nämnas kan att en utredning, Flygtrafikledning 1980, föreslagit en utökning av kontrollerat luftrum norr om 610 med tänkbara luftleder och också aktualiserat en lokalisering av kontrollcentral till Fuleå. Enligt vårt förmenande bör utredningens förslag ges en förnyad aktualitet för att främja en rationell och ekonomiskt gynnsammare utveckling av flygtrafiken till och från norra . Med vad som ovan framförts föreslår vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om inrättande av luftled och en lokalisering av kontrollcentral till . () ()
mot · G8021384 · 1985-01-21 00:00:00 — Obligatorisk ABC-kurs för körkortsaspiranter ABC står för andning, blodstillning, chockbehandling. Vid trafikolyckor är det av yttersta vikt att de skadade tas om hand på ett korrekt sätt. För att bredda kunskapen på detta viktiga område borde alla körkortsaspiranter genomgå ABC-utbildning. Alla resurser finns. Körskolorna har lokaler. Röda korset på platsen har kompetensen. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär anvisningar beträffande obligatorisk ABC-utbildning för körkortsaspiranter.
mot · G8021385 · 1985-01-23 00:00:00 — Genom trafikpolitiska beslut avgränsades ett riksnät för persontrafik där järnvägstrafiken skall bibehållas . I riksnätet ingår affärsbanenätet och vissa mer betydelsefulla delar av det ersättningsberättigade nätet. Till den sistnämnda kategorin hör bl. a. Y stad-banan. Enligt riksdagsbeslut övertar länshuvudmännen fr. o. m. det ekonomiska ansvaret för all järnvägstrafik av lokal eller regional karaktär. Trafikutbudet omfattar f. n. 8 dubbelturer och av dessa är 4 av lokal eller regional karaktär. () har träffat ett tvåårigt avtal med SJ om ett bibehållande av nuvarande trafikomfattning. Såväl länstrafikbolaget som berörda regionala planeringsorgan är intresserade av att utöka den lokala tågtrafiken samt få en bättre anpassning av tidtabellen till arbets- och skolpendling. En utredning som gjorts av Sydvästra (SSK.) och Sydöstra () visar att resandefrekvensen kan i det närmaste tredubblas . Tre olika trafikeringsalternativ buss, dieseltåg, eltåg har närmare studerats. Enligt utredningen är eltågsalternativet det ur samhällsekonomisk synpunkt bästa alternativet. För att realisera eltågsalternativet krävs en elektrifiering och upprustning av banan samt att regeringen ställer erforderliga medel till SJ:s förfogande. SJ har i sin anslagsframställning begärt att arbetena får påbörjas. Länstrafikbolaget och SSK/SÖSK har vid olika uppvaktningar hos begärt besked om medel kommer att beviljas. Den första uppvaktningen gjordes och ännu har inte något besked lämnats. Därest ett positivt besked lämnas är länstrafikbolaget berett att teckna ett långsiktigt avtal med SJ. I annat fall läggs de lokala turerna ned när nuvarande avtalsperiod löper ut och ersätts med buss, en trafiklösning som ur samhällsekonomisk synpunkt anses vara klart sämre. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om upprustning och elektrifiering av Ystad-banan. () ()
mot · G8021388 · 1985-01-24 00:00:00 — och i Användande av vegetabilisk olja inom skogsbruket Skogsbruket deponerar ca mineralolja i naturen, vilket är ett allvarligt miljöproblem. En stor del av skogsbrukets deponering är olja för kedjesmörjning på motorsågar. har försök gjorts med att använda vegetabilisk olja (rapsolja). Dessa försök har utfallit positivt. Rapsoljan har flera fördelar jämfört med mineralolja, framför allt miljöfördelar. Genom att rapsoljan är helt nedbrytbar är den mycket skonsam mot naturen. Även ur arbetsmiljösynpunkt finns stora fördelar bl. a. genom att den är ofarlig vid hudkontakt, och inandning av oljedimma innebär inte risk att utsättas för de farliga ämnen som finns i oförbränd mineralkedjeolja. Just oljedimman hävdas, av de flesta, bidra till skogsarbetarnas hälsoproblem, och en konfirmation av detta måste sägas utgöras av det faktum att av de 200 som deltagit i försöksverksamheten ansåg att irritation i ögon, näsa och hals minskade när de använde rapsoljan. Den vegetabiliska oljan kan också användas till avverkningsmaskinernas fällhuvuden och kapsågar. Rapsoljan är dyrare än traditionell mineralolja men detta kompenseras genom att försöken visar att åtgången, tack vare mycket god smörjförmåga, kan minskas med . Även ur handelsbalanssynpunkt är en övergång till rapsolja positiv, eftersom den tillverkas av inhemska produkter och importen av mineralolja därmed kan minskas. Som redovisats ovan finns flera tungt vägande skäl för att gå över från mineralolja till vegetabilisk olja inom skogsbruket för i första hand kedjesmörjning på motorsågar. Regeringen bör överväga olika möjligheter för att stimulera en sådan övergång. Även lagstiftning kan övervägas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om övergång från användande av mineralolja till vegetabilisk olja inom skogsbruket. () ()
mot · G8021389 · 1985-01-23 00:00:00 — m. fl. Åtgärder för att bevara vitryggig hackspett I proposition 1984/85:100 bilaga 11 föreslås att anslaget för mark för naturvård höjs från 20 milj. kr. till 40 milj. kr. i syfte att möjliggöra förvärv av bl. a. viktiga urskogsområden. Denna ökning av anslaget med 20 milj. kr. beräknas enligt klara huvuddelen av kostnaderna för bl. a. Tandövala, Sydbillingen, Nedre och som är de nu mest akuta större objekten. Det är en berömvärd satsning regeringen här gör. Den innebär bl. a. att förutsättningarna för den vitryggiga hackspettens överlevnad i ökar. Vi har tidigare haft åtta arter hackspettar, men sedan mellanspetten dog ut i vårt land 1982 har vi bara sju arter kvar. Dessa är: vitryggiga hackspetten, som är akut hotad, gråspetten, som är mycket sällsynt, den mindre hackspetten och den tretåiga hackspetten, båda troligen på tillbakagång, spillkråkan, troligen på tillbakagång i , samt gröngölingen och den större hackspetten som ej är hotade. Läget för den vitryggiga hackspetten är oroande men det finns ännu hopp. Erfarenheterna från mellanspettens dystra öde visar dock att snabba åtgärder måste vidtas innan fler lämpliga miljöer försvinner. Vitryggiga hackspettens stam beräknades uppgå till omkring 100 par. En oroväckande minskning av beståndet har varit märkbar och antalet torde numera uppskattas till ca 50 par. Således en halvering av beståndet . Från att tidigare ha funnits i stora delar av är dagens kända förekomst i huvudsak knuten till . Huvuddelen av stammen finns i tre områden. Nedre storområde (omfattar södra och samt norra och ) Däremellan och längre norrut finns enstaka par eller ensamma fåglar på ett fåtal platser. Med stöd av Världsnaturfonden och bedriver ett forskningsprojekt om den vitryggiga hackspetten. Resultatet från denna forskning bör ligga till grund för utarbetande av en nationell handlingsplan i syfte att rädda den vitryggiga hackspetten men också för att rädda miljöer med mycket höga naturvärden. 1 Nordiska ministerrådets rapport om hotade växter och djur i (rapport 1982:4) finns ett förslag på ett samnordiskt handlingsprogram för att trygga vitryggiga hackspetten och dess biotopers fortlevnad. Arten är hotad även i medan det i Västnorge tycks finnas en god stam kvar. För att kunna bevara arten i krävs ett samarbete med och för ett gemensamt samnordiskt handlingsprogram. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna behovet av åtgärder för att trygga vitryggiga hackspettens överlevnad i och övriga . () () () ()
mot · G8021390 · 1985-01-24 00:00:00 — Praktiskt taget all fiskeberedningsindustri är etablerad på syd- och och bygger på de fångster som erhålls i , och . På ostkusten finns ett fåtal anläggningar av familjekaraktär, medan någon egentlig industri helt saknas. Detta är förvånande, då tillgången på fisk främst strömming är så god att en beredningsindustri borde kunna bli garanterad leverans av färsk råvara. utnyttjas inte all fångstkapacitet, då det är problem med avsättningen från tid till annan. Stora mängder strömming går även till djurfoder, vilket medverkar till att råvarupriset hålls nere till förfång för de yrkesverksamma fiskarna. En förädlingsindustri skulle på ett positivt sätt påverka förutsättningarna för en utveckling av fiskenäringen på ostkusten. Detta är mycket mera angeläget, då fiskenäringen varit på tillbakagång under en lång följd av år. Inte minst är denna utveckling påtaglig på ost- och . Få ungdomar vågar satsa på fiskeyrket, varför näringen förgubbas och ständigt krymper. Ur samhällsekonomisk synpunkt är detta mycket negativt. Staten bör därför på lämpligt sätt utreda möjligheterna till en utveckling av fiskenäringen. En viktig åtgärd är då att utreda tillkomsten av en fiskeberedningsindustri. Med hjälp av tillgängliga medel hos industriverket, och utvecklingsfonder! berörda län bör det vara möjligt att genomföra en förstudie, som visar vilka möjligheterna är för en etablering av en fiskeindustri. När denna förstudie är gjord bör privata intressenter kontaktas för att utröna vilket investeringsintresse som föreligger. När det gäller lokaliseringen av en sådan industri torde ur flera synpunkter vara en mycket lämplig ort. ligger geografiskt bra till och bör kunna ta emot fiskeleveranser från såväl Upplands- som . har en lång industritradition och kan förse en fiskindustri med god arbetskraft. tillhör de hårdast drabbade industristäderna i landet. Här har tusentals arbetstillfällen försvunnit , utan att några nya tillkommit. Skulle en fiskindustri bli aktuell för kan den som är villig att etablera sig påräkna allt stöd från kommunen, och länets utvecklingsfond. Med hänvisning till vad vi ovan framfört hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en utredning av yrkesfiskets framtid på ostkusten 1 1984/85. och som ett led i detta arbete gör en förstudie om möjligheterna att etablera en fiskberedningsindustri i . () ()
mot · G8021391 · 1985-01-23 00:00:00 — m. fl. Trots att det finns mycket goda förutsättningar för vattenbruk i så produceras en betydligt mindre kvantitet odlad fisk i vårt land än i t. ex. övriga nordiska länder. Medan vår produktion har stagnerat kring ca är siffran för , och . Att vattenbruket borde vara en högintressant näringsgren i vårt land framgår också av att är det land i världen som importerar mest fisk och fiskprodukter per capita. Vårt handelsunderskott på det här området är betydande. Enligt vår uppfattning är vissa besvärande brister i vattenbrukets administration en av orsakerna till att näringen inte utvecklas i den takt som är önskvärd. Framför allt gäller detta tillståndsprövningen. Bristande samordning mellan olika tillståndsgivande myndigheter har vållat företag stora kostnader och medfört att projekt tagit alltför från idé till igångsättning eller över huvud taget ej kommit till stånd. Vi anser att en förenkling av tillståndsprövningen är nödvändig. Den nuvarande splittrade prövningsordningen för vattenbruket är otillfredsställande av flera skäl, inte minst på grund av den otrygghet den innebär för företagaren. De marginella förändringar som trädde i kraft är inte tillräckliga. Förmodligen har tveksamheten från de miljövårdande myndigheternas sida också inneburit att intressanta framtidssatsningar stannat på idéplanet. Vi har inga invändningar mot att vattenbruksprojekt skall prövas enligt miljöskyddslagen. Däremot delar vi den uppfattning som redovisas från flera forskare, nämligen att riskerna för negativa miljöeffekter är betydligt överdrivna. Jämfört med annan påverkan på våra vatten, t. ex. avloppsledningar och jordbrukets konstgödsling, innebär fiskodling rätt lokaliserad i de flesta fall mycket liten, om ens någon, miljöpåverkan. I det här avseendet är dessutom fiskodlingen självreglerande dvs. förstörs vattnet så trivs inte fisken. Mot bakgrund dels av de kunskaper man har om vattenbrukets miljöpåverkan, dels av att man numera i förväg kan beräkna vad en fiskodling innebär för en speciell sjö bör de riktlinjer som utarbetades bli föremål för översyn. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen sagts om förenkling av prövningsförfarandet vid vattenbruk, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen sagts om vattenbrukets miljöpåverkan. () ()