mot · G8023150 · 1985-04-09 00:00:00 — Motion 1984/85:3150 m. fl. Utvecklingslinjer för hälso- och sjukvården, m. m. 1984/ 85:181) SVBK = svid-, värk- och brännkärring (uttryck introducerat vid första föreläsning i invärtesmedicin 1970) då detta djupt kvinnoföraktande uttryck utgjorde en lärdom, har forskningen med ett specifikt kvinnoperspektiv fått en alltmer ökad uppmärksamhet. Detta gäller främst inom samhällsvetenskaperna där man vunnit ny kunskap om kvinnors speciella livsvillkor i dagens samhälle och hur den rådande maktstrukturen verkat och verkar förtryckande på kvinnor. Den medicinska vetenskapen har betraktats som en objektiv vetenskap - och därmed också könsneutral. Med ökad kunskap om könsskillnader som samhällsvetenskapen har givit oss, har vi dock alltmer kommit att förstå att kvinnoförtryck också existerar inom det medicinska området. Denna insikt kräver en utveckling av en specifik medicinsk kvinnoforskning med uppgift att bevaka kvinnors behov och intressen när det gäller hälsa och sjukdom. Den medicinska vetenskapen är av historisk tradition uppbyggd av, och fortfarande i stor utsträckning praktiserad av män. Manliga värderingar och intressen har varit styrande för forskning och utveckling. En utveckling av den medicinska kvinnoforskningen är därför viktig för att avslöja okända förhållanden när det gäller kvinnors hälsa och kan därmed bli en länk i kedjan till ökad jämställdhet i samhället. Hur yttrar sig då den sjukvård som är uppbyggd av män? Med några exempel skall vi belysa kvinnornas hittillsvarande situation på hälso- och sjukvårdsområdet. Värkproblemen är vanligare bland kvinnor än män. Många av dessa patienter får en psykosomatisk etikett. Patienterna har ofta opererats, efter övertalning från patientens sida. De är stora sjukvårdskonsumenter, medicin hjälper föga. Läkare lyssnar inte fullt ut på patienten varpå hon utvecklar ett polysymptom, dvs. flera olika symptom. Kronisk smärta är ofta förbunden med depressivitet. att kronisk smärta och depression är två sidor av samma sjukdom. I den svenska läkartidningen har pågått en intensiv debatt om kronisk smärta. En kontroversiell fråga i sammanhanget är frågan om värken egentligen bottnar i en oförmåga att uttrycka känslor. Dessa värkbrutna kvinnor kan ofta mycket målande beskriva sina kroppsliga symptom. På frågan om hur det känns att ha så ont kan de inte svara. De har inte ord för det känslotillstånd de befinner sig i, därför upplever och beskriver de en i grunden olustsituation i konkreta kroppsliga termer och söker somatisk (kropps-)vård. För att rätt förstå en kvinna i en sådan här situation är det viktigt att se på henne ur olika aspekter, en yttre verklighet som t. ex. hemsituation, yrke, ergonomi, slitage, men också ur en inre verklighet, personlighet, uppväxt, livssituation , akut kris, kronisk belastning. I denna behandlingssituation är den närhet och kontinuitet bra som utvecklingen av primärvården står inför. I en primärvård som lever med i närsamhället kan man hitta våra patienter tidigare, lära känna dem ordentligt och därmed satsa på en individuellt upplagd behandlingsplan inriktad på både kropp och själ. Självfallet måste den långsiktiga målsättningen vara att förebygga den kroniska värken. Den biologiska forskningen inom områden som kan utlösa skador på muskulatur och ge värk är viktig att lyfta fram. Kvinnors monotona arbeten, småbarnsmammors långvarigt störda djupsömn är därvidlag exempel att ta sig an. Lika viktigt är det att ägna depressionen som förklaringsmodell vidare uppmärksamhet. En annan uppenbar och förbisedd kvinnosjukdom är genitala infektioner. STD - sexuellt överförbara sjukdomar - är mycket vanligt och frekvensen är i stigande. Den hotar att äventyra den framtida hälsan hos unga kvinnor i alla delar av världen. Det är inte de vedertagna veneriska sjukdomarna, syfilis och gonorré, utan en ny generation av både bakterier och virus. De är chlamydia, trachomatis och virustyperna herpes genitalis och papillomvirus. En förklaring till att dessa sjukdomar ökat är att befolkningen i sexuellt aktiv ålder ökar. En liberalare attityd och tillgång till effektiva p-medel har bidragit till kvinnors sexuella frigörelse. Det borde också ha inneburit ett steg mot ökad jämställdhet eftersom bruket av p-medel frikopplade sexualiteten ifrån barnalstring. Så blev dock inte fallet eftersom det framför allt är kvinnan som drabbas av sexuellt överförda infektioners konsekvenser. Det har därmed blivit uppenbart att det nu föreligger en annan risk än den att bli oönskat gravid: nämligen den att inte kunna bli gravid när man senare så önskar. har förebyggande åtgärder, dvs sådana som kan förhindra uppkomsten av STD eller dess komplikationer rönt ett minimalt intresse. Forskning för att få fram ett preventivmedel som skyddar både mot oönskade graviditeter och mot infektioner, t. ex. en trådlös hormonspiral, måste stödjas. Dessutom måste diagnostik och behandling av STD förbättras. De ökade resursbehov detta medför reduceras eftersom antalet kvinnor som blir infertila eller får cancer kommer att minska. Propositionen tar upp värdering av medicinsk teknologi och beskriver ett utvecklingsarbete som påbörjats inom . Vi understryker vikten av att en ordentlig utvärdering görs av olika medicinska teknologier. Teknisk apparatur är bra - i vissa fall. Men man låter dem expandera innan de är utvärderade och metoder som är avsedda för riskfall smittar av sig till normalfall. Medicinsk teknologi är mycket påtaglig - ger mätbara effekter . De stärker också utövarens makt och kontroll. Psykologiska metoder är inte lika synliga och effekterna är ofta långsiktiga och svåra att mäta. Metoderna för utvärdering är inte accepterade i den naturvetenskapligt präglade forskningen. Ett sådant exempel är tillgången till ultraljud vid graviditet. På allt fler ställen börjar man nu screena alla gravida kvinnor, alltså även de som har normalt graviditetsförlopp. Detta inför man innan man med säkerhet vet vilka långsiktiga effekter ultraljudet har. Det är alltså en teknologi som expanderar mycket snabbt innan den är riktigt utvärderad ens på det medicinska planet. Men det finns en psykologisk sida dessutom. Vilken betydelse har det för kvinnan och mannen att få uppleva sitt barn på en bildskärm? Det kan vara så att ett normalt bearbetande av graviditetsupplevelsen störs. Det kanske är berikande att få gå och fundera över saker som besvaras när barnet är fött. Teknisk övervakning av normalfall kan dessutom lätt bidra till att vi inte längre lär oss lita till våra egna kroppssignaler utan behöver en läkare och apparater till hjälp. Detta mönster kan sedan fortsätta i samband med förlossningen i form av övervakning av fostret. Kort uttryckt: Vad betyder det för en kvinna att förlora kontrollen över sin egen kropp och därmed känslan av att själv föda fram sitt barn? Vad betyder det för hennes självkänsla? För hennes relation till barnet? Vågar man sedan ta ett eget föräldraansvar eller överlåter man det till de experter som barnavårdscentral, daghem och skola utgör? I många länder har föräldrars missnöje med den högteknologiska förlossningsvården lett till en rad alternativa vårdformer där de psykosociala sidorna av barnafödandet får större utrymme. För att bl. a. motverka en sådan utveckling är det av vikt att den tvärvetenskapliga forskningen utvecklas inom detta område. Avslutningsvis vill vi i anslutning till den pågående mammografidebatten ta upp bröstcancer ur ett annat perspektiv. När en cancer är konstaterad, när en kvinna tvingas acceptera att hela eller delar av hennes bröst skall avlägsnas så befinner hon sig i en mycket svår situation. Att efter operationen dessutom få klargjort för sig att en bröstrekonstruktion på vissa håll i landet betraktas som en skönhetsoperation måste vara så nära gränsen till det omänskliga man kan komma. Det är en grundläggande självklarhet att varje kvinna som stympas på en kroppsdel skall få en rekonstruktion utan att behöva betala . Detta bör uttala. Att ta kvinnor på allvar betyder att lyssna på kvinnliga patienter, ägna deras vardagssjukdomar respekt och tid, uppvärdera och inkludera kvinnors annorlunda livsvillkor i alla medicinska bedömningar, ge mer utrymme för medicinsk kvinnoforskning. Först då skapas möjlighet till en sjukvård på lika villkor. Mot bakgrund av ovanstående föreslår vi 1. att som sin mening ger regeringen till känna att den medicinska och biologiska kvinnoforskningen ges en uttalad prioritet, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att forskningen för att framställa ett p-medel mot både oönskad graviditet och infektioner därvid uppmärksammas, 3. att som sin mening ger regeringen till känna att diagnostik och behandling av sexuellt överförbara sjukdomar förbättras, 4. att som sin mening ger regeringen till känna att en tvärvetenskaplig forskning angående psykologisk och teknisk utveckling i samband med förlossning och graviditet knyts till den i påbörjade utvärderingen av teknisk apparatur, 5. att uttalar sig för att varje kvinna har rätt till en kostnadsfri bröstrekonstruktion efter borttagande av hela eller del av bröst. MAJ () () () ()