ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G802675 · 1985-01-21 00:00:00 — 1984/85 675-685 Efter är motorfordon av årsmodell eller äldre undantagna från vägtrafikskatt. Till motorfordon räknas bilar, motorcyklar och mopeder. Traktorer indelas i vägtrafikskattehänseende i två klasser. Föreligger synnerliga skäl kan regeringen eller medge nedsättning eller befrielse från fordonsskatt. Ansökan om skattebefrielse (dispens) för veterantraktor görs hos RSV. RSV:s beslut överklagas till regeringen. Om traktorägaren kan intyga att traktorn körs mindre än /år finns det möjlighet för RSV att nedsätta fordonsskatten till hälften. Enligt min mening bör veterantraktorer föras in under samma bestämmelse i vägtrafikskattelagen som bilar, motorcyklar och mopeder. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer jag att beslutar att veterantraktorer skall komma in under samma bestämmelser som bilar, motorcyklar och mopeder i vägtrafikskattelagen. 1 1984/85.
mot · G802676 · 1985-01-21 00:00:00 — m. fl. Slopande av möjligheterna till avdrag för förskottsräntor Avdragssystemet i beskattningen måste begränsas. Detta utnyttjas framför allt av dem med höga inkomster. Detta visas i ett otal olika undersökningar. Effekterna blir att dessa höginkomsttagare betalar avsevärt mindre skatt än vad som motsvaras av deras bärkraft. Progressionen sätts ur spel. Ett av tillvägagångssätten är att utnyttja möjligheten till att erlägga räntor i förskott för att därigenom kunna utnyttja avdragsmöjligheten ett än det avsedda. På så sätt kan tillfälliga stora inkomster minskas med framtida räntekostnader. Genom tidigare beslut är denna möjlighet numera begränsad till i förväg. Det finns dock skäl att även undanröja denna möjlighet. Det kan inte finnas sakliga skäl att tillåta att denna typ av transaktioner skall kunna föranleda en lägre skatt. kommunisterna föreslår därför i denna motion att rätten till avdrag för förskottsräntor slopas. Med det anförda föreslås att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om slopande av rätten till avdrag för förskottsräntor. (vpk) (vpk) HANS (vpk) i
mot · G802677 · 1985-01-18 00:00:00 — 1984/85:677 m. fl. Skattebefrielse för ideell sommargårdsverksamhet Ungdomsföreningarna inom kyrkor och samfund har under ett mycket stort antal år bedrivit sommarhems- och ungdomsgårdsverksamhet. Det arbete som utförs är mycket uppskattat och anses av många som ett omistligt inslag i Turistsveriges attraktioner. Ofta är det så att verksamheten flyttas från kyrkorna för att fullständigt integreras med verksamheten i sommarhemmen och sommargårdarna. , då vi fick ny skattelagstiftning för ideella föreningar, har tvister i några fall uppstått angående beskattningen av eventuella överskott i sommarhemsverksamheten. Som framhållits bedrivs verksamheten vid sommarhemmen/sommargårdarna helt integrerad med församlingarnas övriga aktiviteter och i resp. församlings regi. Likaså bygger den serveringsrörelse som bedrivs i större eller mindre omfattning på att medlemmar i församling och ungdomsförening frivilligt utför mycket stora arbetsinsatser. Därtill är varorna skänkta av medlemmar. Enligt vår tolkning av skattereglerna skall rörelseinkomst vara skattefri om den av hävd utnyttjas som finansieringskälla för ideellt arbete. Detta bör dock - för att förebygga misstag vid skattemyndigheternas handläggning av församlingarnas deklarationer - ytterligare klargöras. Med det anförda föreslår vi att beslutar att hos regeringen begära förslag som befriar ideell sommargårdsverksamhet från beskattning. () () () () () () ()
mot · G802679 · 1985-01-17 00:00:00 — Motion 1984/85:679 Fr. o. m. taxering medges viss skattereduktion för fackföreningsavgifter. Fackföreningarna centralt lämnar upplysningar om sina medlemmar och deras avgifter till . Genom ADB får sedan den enskilde fackföreningsmedlemmen sin skattereduktion. Den som inte vill ha skattereduktion för fackföreningsavgifter kan anmäla detta till sin fackförening eller till den lokala skattemyndigheten. Systemet är i grunden kränkande för den enskildes integritet. Tekniska och administrativa rationaliseringsintressen har fått vinna övertag. Om skattereduktion önskas, bör förfarandet vara att avdrag på sedvanligt sätt yrkas vid deklarationen. Ett kvitto på fackföreningsavgiften kan därvid biläggas. Central dataregistrering hos en statlig myndighet av ca 3,8 miljoner medborgares fackliga föreningstillhörighet bör inte få förekomma. Vare sig skattereduktion erhålls efter ADB eller efter individuellt yrkande kommer anteckning därom att göras i skattelängden. Skillnaden är emellertid att vid ADB kommer själva fackföreningstillhörigheten att dataregistreras hos myndigheten, inte enbart skattereduktionen. I och med införandet av ADB vid beräkning av skattereduktion för fackföreningsavgifter, har ett principiellt viktigt steg tagits i samspelet mellan den enskilde medborgaren och skattemyndigheten. Man har därmed åsidosatt den regel som tidigare gällt att självdeklarationen är en symbolhandling där den skattskyldige på heder och samvete redovisar sina inkomst- och förmögenhetsförhållanden för beskattning i enlighet med i demokratisk ordning stiftade lagar. Samhället visar sedan ett förtroende för medborgaren genom att - om inget avvikande framkommit - godta deklarationen som grund för beskattningen. Automatisk dataöverföring från fackföreningar, arbetsgivare, banker, kreditinstitut m. fl. ger i stället sammantaget en myndighetsproducerad självdeklaration, vilken den skattskyldige sedan enbart har att underteckna. Detta ger en icke önskvärd nedtoning av samspelet mellan heder, samvete, förtroende och rätt för den enskilde och samhället. En förenklad deklarations- och taxeringsprocess är i och för sig önskvärd, men den bör inte ske på detta sätt. Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställer jag att hos regeringen begär förslag att skattereduktion för 1984/85:679 7 fackföreningsavgifter endast medges därest yrkande härom framställts i samband med allmän självdeklaration.
mot · G802680 · 1985-01-18 00:00:00 — Motion 1984/85:680 m. fl. Införande av etableringskonto för blivande företagare Förnyelsen av svenskt näringsliv är angelägen. Nya företag, produkter och idéer måste fram framför allt inom industrin. När det gäller att åstadkomma en nödvändig attitydförändring till företagandet, för att få loss den initiativkraft som finns hos ungdomen har utvecklingsfonderna och Starta egetkampanjerna varit effektiva. För jordbrukets del är det viktigt att stimulera unga människor att söka sig till näringen. Behovet av eget kapital i samband med företagsetablering har ökat markant . Till följd härav har alltför många egenföretagare startat sin verksamhet med för litet riskkapital och därmed blivit extremt sårbara för igångkörningsproblem och konjunktursvängningar. En låg konsolidering tål knappast några variationer i lönsamhet i konkurrensen med större och bättre etablerade företag. Etablering och utveckling av framgångsrika och solida småföretag har alltid varit och kommer alltid att vara en förutsättning för en tillfredsställande närings- och regionalpolitisk utveckling. I finns ett särskilt etableringskonto där ungdomar som siktar på att bli egenföretagare får göra avsättningar från lönen till ett särskilt etableringskonto. Dessa pengar kan sedan med betydande skattereduktion användas vid etableringen av ett eget företag. Idén är så god att den bör prövas också i . En svensk modell av etableringskontot skulle kunna se ut så här: a) Kontot får användas av löntagare som inte fyllt till att bygga upp ett eget kapital för framtida företagsetablering oavsett bransch. b) Etableringskontot utgörs av räntebärande konto i bank. c) Insättningarna på etableringskontot skall motsvaras av ett skattemässigt avdrag på samma belopp. d) De årliga insättningarna skall uppgå till . e) Medlen måste tas i anspråk senast efter det att kontot öppnats. f) Medlen på etableringskontot får användas för investeringar i samband med företagsetableringen. Detta får ske utan någon form av beskattning. g) De från etableringskontot ianspråktagna medlen bör vid utnyttjandet kvalificera till garanti eller lån via utvecklingsfond, lantbruksnämnd och andra jämförbara organ. h) Om medlen utnyttjas för annat ändamål än vad som anges ovan skall medlen återföras till beskattning. Vidare bör som skattepliktig intäkt tas upp ett särskilt tillägg av det återförda beloppet. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar att hos regeringen begära förslag om inrättande av etableringskonto för blivande företagare. () ()
mot · G802681 · 1985-01-15 00:00:00 — Motion 1984/85:681 Slopande av sambeskattningen av makars förmögenhet m. m. Som grundprincip i det svenska skattesystemet gäller att var och en av två makar i skattehänseende skall betraktas,som en självständig individ. Särbeskattningen är dock inte helt genomförd. Äkta makars förmögenhet sambeskattas liksom makars s. k. B-inkomster. Vad gäller förmögenhetsbeskattningen läggs till makarnas och sammanboendes med gemensamt barn förmögenhet också eventuellt barns, styvbarns och fosterbarns förmögenheter. Gränsen för skattefrihet har inte satts högre för dessa sammanlagda förmögenheter än för ensamstående, ej heller tillämpas en lägre skattesats. S. k. B-inkomster hos makar och jämställda sammanboende sambeskattas också och skatteberäknas på toppen av inkomsten hos den make som har högsta inkomsten. Det är ur rättvisesynpunkt stötande att makars förmögenheter liksom B-inkomster sambeskattas. Det skattebortfall som skulle bli följden på statsbudgeten av ett slopande torde vara försumbart men uppfattas som en viktig rättvisefråga av berörda personer. Med anledning av ovanstående hemställs att hos regeringen begär förslag om slopande av sambeskattningen av förmögenhet och B-inkomst.
mot · G802682 · 1985-01-18 00:00:00 — Förmånligare skatteregler vid arbete i annat nordiskt Iand Allteftersom antalet s. k. gränspendlare ökar framstår det som önskvärt att få till stånd ett mera skatteneutralt läge än vad f. n. gäller. Från allt fler håll framförs krav om att skattereglerna ändras så att dessa blir lika för gästarbetare i och . Kraven förs fram bl. a. av gränsbor som bor på den svenska sidan om men som har sitt arbete i . En svensk medborgare som arbetar i får betala av sin bruttoinkomst till den norska folketrygden. Denna motsvarar sjuk- och pensionsförsäkringsavgiften i . Denna avgift till den norska folketrygden får den svenska arbetaren inte göra avdrag för. För att åstadkomma ett skatteneutralt läge för gränspendlarna borde denna avgift till den norska folketrygden vara avdragsgill som allmänt avdrag. En norsk medborgare som arbetar i undantas från norsk beskattning. Han eller hon betalar skatt endast i sysselsättningslandet. Den svenske arbetsgivaren svarar för de sociala kostnaderna. När det nu framförs krav från svenska medborgare som arbetar i på att få göra avdrag för de sociala avgifter som betalas in till den norska folketrygden, så hänvisas bl. a. till egenföretagare i som själva betalar in sina egna sociala avgifter och sedan med stöd av skattelagstiftningen gör avdrag med motsvarande belopp i sin deklaration. De svenska gränsarbetarna upplever det nu rådande förhållandet som orättvist och ifrågasätter om inte skattereglerna borde bli föremål för en översyn i syfte att skapa en större rättvisa mellan gästarbetare bosatta på ömse sidor om den svensk-norska gränsen. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär en översyn av skattereglerna mellan de nordiska länderna så att ett mera skatteneutralt läge uppstår för s. k. gränspendlare. BO FINNKVIST (s)
mot · G802684 · 1985-01-17 00:00:00 — beslöt , genom bifall till proposition 1984/85:44, att godkänna ett uttalande om att Systembolaget skall få besluta om systembutikernas öppethållande någon kväll, efter . Detta steg är positivt därför att det innebär ett erkännande av det serviceansvar som Systemsbolaget har. Systembutikerna får i större utsträckning möjlighet att anpassa sitt öppethållande efter de krav som kunderna ställer. Däremot avslogs krav på att också ge Systembolaget möjlighet att även ha lördagsöppet. Detta beslut är lika felaktigt som inkonsekvent därför att det drabbar de människor som kanske tvingas förlägga sina inköp till denna dag. Den utvärdering som har gjorts av lördagsstängningen har visat, att de positiva effekterna av denna gäller för sommarmånaderna. Med en modell där Systembolaget självt fattar beslut i frågan ger bolagets styrelse en möjlighet att - om man så finner nödvändigt - fatta beslut om lördagsstängt under vissa sommarmånader. Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om systembutikernas öppethållande . PER STENMARCK (m)
mot · G802685 · 1985-01-18 00:00:00 — och bensin för utländska turister Turist- och rekreationspolitiken har sin utgångspunkt i att har unika naturliga förutsättningar i form av omväxlande natur, god miljö och stora kulturvärden för att tillgodose olika rekreations- och turistintressen. Det är viktigt att dessa tillgångar kan tas till vara och nyttjas för att förbättra våra möjligheter som turistland. Inriktningen av turistpolitiken är att förbättra möjligheterna för de breda folkgrupperna till turism och avkoppling, men också att få fler utländska turister till vårt land för att bl. a. därigenom förbättra bytesbalansen. De direkta ekonomiska effekterna av turismen i vårt land är i storleksordningen . Det är således en stor industri. Drygt 200 000 människor får genom hel- och deltidsarbete sin utkomst av turismen. Andelen sysselsatta är av samtliga förvärvsarbetande. I vissa delar av landet har turistnäringen karaktär av basnäring. För bytesbalansen har turistnäringen stor betydelse. uppgick utflödet av resevaluta till ca , medan inflödet var . var utflödet så stort som inflödet, 1983 en och en halv gång så stort. Det är en påtaglig förbättring. hälften av alla utländska gästnätter. Detta är positivt men visar att det finns stora obearbetade marknader i de folkrika delarna av . Marknadsföringen av som turistland i dessa länder bygger bl. a. på vårt lands naturliga förutsättningar - naturen, god miljö och de stora kulturvärdena. Men man skall inte underskatta effekten av människornas privatekonomiska motiv för sitt val av turistmål. Detta förhållande bekräftas av den framgång som tax-free-systemet haft. Ett ytterligare led i marknadsföringen av som turistland kan vara att utvidga detta tax-free-system till att även omfatta inköp av drivmedel för utländsk bilturism. System för bensinrabatter för utländska bilister finns i vissa europeiska länder. I lämnas rabatt på . Rabattkuponger i ger nedsättning. Även i vissa öststater såsom DDR, , , , och förekommer system med drivmedelskuponger för utländska bilister. Huvuddelen av turistresorna i görs med bil. Detta gäller också för . Prognoser anger att resande med bil och buss kommer att dominera även framöver. Avståndet till , men framför allt i , påverkar resmönstret med negativa konsekvenser framför allt för norra . bensinpris kan antas underlätta försäljningen inte bara av det totala resandet till utan även stimulera besök på litet mer avlägsna orter. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär en studie som belyser budgetmässiga, samhällsekonomiska och andra konsekvenser av införandet av ett system med rabattering av utländska bilturisters inköp av drivmedel i . () () minab/gotab 1985 79665
mot · G802689 · 1985-01-18 00:00:00 — I bedrivs ett intensivt samordningsarbete av de nordiska ländernas lagstiftning inom många områden. Skälen för detta samarbete är väl kända och behöver inte upprepas. straffrättskommitté har arbetat . Arbetet har omfattat bl. a. den lagstiftning som omfattas av proposition 1984/85:47 om preskriptionshinder vid skattebrott m.m. Efter vad jag inhämtat innebär förslaget, att preskription skall brytas när den misstänkte underrättas om brottsmisstanke, att lagstiftningen inom detta område inte kommer att sammanfalla mellan de nordiska länderna. Lagstiftning som syftar till att stävja ekonomisk brottslighet bör enligt min mening så långt möjligt samordnas så att en likartad lagstiftning gäller i de nordiska länderna. Den ekonomiska brottsligheten tenderar att bli allt mer internationell. Huvuddelen av bl. a. handelsutbytet för vårt land sker med andra nordiska länder. Med anledning av vad ovan anförts yrkar jag 1. att avslår proposition 1984/85:47 såvitt avser brytande av preskription vid delgivning av underrättelse om brottsmisstanke, 2. att beslutar att hos regeringen begära att fråga om en samordning av nordisk lagstiftning om preskriptionshinder aktualiseras i .
mot · G802690 · 1985-01-21 00:00:00 — och biträde åt våldtäktsoffer 1984 beslöt att införa en ny paragraf i rörande sexualbrott där möjlighet öppnades för målsägande till personligt stöd under rättegång. Tyvärr gavs ej möjlighet till juridiskt biträde som stöd för den som utsatts för sexualbrott. I remissvaren som avgavs över utredningen 1982:61 Våldtäkt och andra sexuella övergrepp framhöll bl. a. : Enligt mening talar många skäl för att rättshjälpslagen ändras så att det blir möjligt att förordna ett biträde även i de fall då kvinnan inte framhåller något skadeståndskrav mot den tilltalade. Ett biträde enligt rättshjälpslagen torde ha större möjligheter att effektivt hjälpa kvinnan än en sådan stödperson som kommittén förordar. Andra remissinstanser - bl. - framförde krav på ett juridiskt biträde då det utgör ett starkt stöd vid en rättegång. Behovet av stöd och hjälp både i samband med förundersökning och vid rättegången är klart verifierat. I våra nordiska grannländer förordnas juridiskt biträde såvitt gäller våldtäktsmål. Vi föreslår därför att man nu beslutar om att målsägande vid anmälan av brottet och i anslutning till och i rättegången äger rätt till juridiskt biträde. Det bör ankomma på vederbörande utskott att utarbeta erforderlig lagtext som är anpassad till 20 kap. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att våldtäktsoffer skall ha rättighet till juridiskt biträde inom rättshjälpens ram. () ()
mot · G802691 · 1985-01-17 00:00:00 — Antalet nämndemän i underrätterna Genom regeringens proposition 1982/83:126 som sedan följdes av ett riksdagsbeslut sänktes antalet ledamöter i tingsrätt och länsrätt. Sålunda ändrades tingsrätternas och länsrätternas sammanställning fr. o. m. så att det numera finns en lagfaren domare och tre nämndemän i stället för som tidigare en lagfaren domare och fem nämndemän. Förslaget om reducering av antalet nämndemän var redan före, men också efter riksdagsbeslutet utsatt för stark kritik. a. har det framförts att ett högre antal nämndemän innebär ett större mått av allsidighet och kunskap hos nämnden och därmed en högre rättssäkerhet. Det är självklart att bedömningen i allmänhet kan antas bli bättre, om fem och inte tre nämndemän deltar. En större nämnd kan rimligen förutsättas ge säkrare garantier för en sådan kunskap och erfarenhet och sådant omdöme som leder till en bättre prövning av alla de enskildheter som förekommer i målet. När det gäller nämndens representativitet kan inte nog understrykas att nämnden måste vara allsidigt sammansatt, om den skall utgöra ett kvalificerat instrument för lekmannamottagandet i rättsskipning och vinna medborgarnas förtroende så som deras företrädare i domstolen. En minskning av antalet nämndemän i varje mål leder ofrånkomligen till minskad allsidighet och representativitet. Det vägande skälet för att begränsa antalet tjänstgörande nämndemän var besparingar. Flera tingsrätter anser emellertid att antalet överklaganden i tingsrättsdomar nu stigit och därmed medfört ökade kostnader för slutgiltigt avgörande av målen. Om detta kan relateras till minskningen av antalet nämndledamöter, så har därmed motivet för begränsningar av antalet ledamöter fallit bort. Jag föreslår därför en återgång till tidigare sammansättning av tingsrätten och länsrätten dvs. med en lagfaren domare och fem ledamöter. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställer jag att beslutar att återinföra de regler som gällde före om antalet nämndemän i tingsrätt och länsrätt.
mot · G802693 · 1985-01-18 00:00:00 — Ökad insyn i polisens person- och belastningsregister F. n. är det omöjligt för enskilda att ta del av vad polisens person- och belastningsregister innehåller för uppgifter om dem själva. Genom att inte kunna ta del av registren kan personer som är berörda av dem ej heller kontrollera om registeruppgifterna är korrekta. finns ett mycket stort antal register i vårt land. Där finns uppgifter om den enskilde, om hans inkomstförhållanden, osv. För den enskilde finns det möjlighet till insyn genom att få utdrag ur registren. Datalagen skall vara en garant för denna insyn, på några undantag när. Så måste t. ex. säkerhetspolisens register vara stängt. Något som de flesta människor inser. Däremot har männsikor svårt att förstå varför de inte får ta del av polisens person- och belastningsregister i frågor som berör dem själva. Än märkligare blir det när samma människor får kunskap om att en del myndigheter är oförhindrade att ta del av dessa uppgifter. I en tidningsartikel utlovades från att dessa register nu skulle öppnas så att den enskilde skulle få möjligheter att kontrollera uppgifter om sig själv. Som svar på en fråga utlovade justitieministern att frågan om den enskildes möjligheter att få del av uppgifter i polisens person- och belastningsregister skulle behandlas i ett förslag till brottsregisterlagstiftning. Enligt den propositionsförteckning som utdelats till ledamöter finns ej någon sådan proposition förtecknad. Med hänvisning till det framförda hemställer jag att redan nu beslutar att enskild person skall äga rätt att ta del av uppgifter om sig själv i polisens person- och belastningsregister. HANS () i minab/gotab 1985 79666
mot · G802697 · 1985-01-18 00:00:00 — m. fl. Situationen i blir för var dag alltmer alarmerande. har intensifierat sitt angreppskrig mot det afghanska folket. Ockupationsstyrkorna uppgår nu till ca 200 000 man. Under förra årets kampanj använde Sovejtunionen bombmattor från hög höjd, eldkastarförsedda helikoptrar, kemiska stridsmedel och konventionella vapen för att försöka smula sönder civilbefolkningens försörjnings- och boendemöjligheter i så gott som hela landet. Till stor del har också lyckats i sina avsikter med att skrämma bort afghanerna från sina hembygder och få dem att fly till eller till regeringskontrollerade områden där det finns livsmedel. Enligt samstämmiga rapporter lever många människor under mycket knappa förhållanden och är i stort behov av hjälp. Vi anser att bör bidra i ett internationellt hjälparbete med katastrofinsatser till de afghanska flyktingarna. Hjälpen bör kanaliseras genom de enskilda organisationer som bedriver hjälpverksamhet i området. har från det att interventionen ägde rum kategoriskt fördömt väpnade inmarsch. Det sovjetiska handlandet är ett allvarligt brott mot grundläggande regler för det internationella umgänget och har därigenom bidragit till att försämra det internationella klimatet. Det har också inneburit obeskrivligt lidande, som ovan har beskrivits. Det afghanska motståndet kan sannolikt fortsätta , medan de sovjetiska trupperna och materielen förnyas. Det är viktigare än någonsin att afghanerna också får aktivt politiskt stöd. Vad det ytterst handlar om är en liten stats rätt att i oberoende sköta sina egna affärer, utan dominans från supermakter. Den rättsprincip som stormakterna trampar under fotterna är den på vilken vårt eget oberoende bygger. Det är därför som måste känna ett särskilt ansvar att hävda det afghanska folkets rätt att självt bestämma över sitt land. Den måste aktivt verka för internationella åtgärder som garanterar dess oberoende. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att beslutar uttala sig för att regeringen från anslaget katastrofhjälp anslår väsentliga medel till de av kriget drabbade i och till flyktingar därifrån, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att aktivt bör verka för interna åtgärder sorn garanterar dess oberoende. () () () () () ()