mot · G8022040 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:2040 m. fl. Nya användningsområden för mjölköverskottet Mjölk betraktas som ett ganska komplett livsmedel. Men av alla mjölksorter så är komjölken den minst lämpade för människan och paradoxalt nog så är det just på den som människan en gång satsade. Komjölk kan egentligen bara konsumeras av dem som är vana vid den sedan barnsben. Detta innebär att mjölk i form av torrmjölkpulver har begränsad användning som katastrofhjälp och till svältande eller undernärda människor på andra håll i världen. Om man däremot fermenterar mjölken så blir det annorlunda. Genom fermenteringen görs mjölkprodukten mycket bättre anpassad för behandling i matsmältningsorganen, och näringsupptagningen ökar väsentligt. I den fermenterade produkten finns det en mängd bakterier, vars arbetsinsats när det kommer in i matsmältningsorganet är mycket betydelsefull. Fermenterade mjölkprodukter har funnits länge - i allmänhet som djurfoder - men också som yoghurtprodukter. En fermenterad mjölkprodukt har en hållbarhet vid + och den innehåller vatten. För att praktiskt handskas med ett masslivsmedel måste man ha betydligt längre hållbarhet och ha avlägsnat vattnet. Det svenska forskarparet har ägnat sig åt forskningsarbete med fermenterad mjölk och efterföljande torkning. Man har funnit en metod som dels är billig, dels låter de viktiga bakterierna överleva. Metoden utarbetades med hjälp av två schweiziska och en fransk professor, var och en expert inom resp. bakteriekulturer, fermentering och näringslära. Metoden man kom fram till har fått namnet Fermecal där torken, som heter Ecal, är en svensk uppfinning. Metoden Fermecal testas nu i på största mejeri, ULN i . Här tas per dag emot lika mycket mjölk som tre fjärdedelar av hela den svenska mjölkproduktionen. Forskarna slöt ett applikationsavtal med ULN-mejeriet, och efter ett par hundra försöksserier så tycktes man ha nått målet: En fermenterad produkt som torkades till ett yoghurtpulver. För att få marknadsföra en sådan produkt i måste man ha ett certifikat utställt av och hälsovårdsministeriet, det förra analyserande de positiva egenskaperna hos produkten och det andra de negativa. Resultatet blev ett identitetskort för produkten, varav framgick att metoden Fermecal t. ex. kunde ge en liter mjölk 2 till 5 gånger mer aminosyror och 500 till 1 500 miljoner bakterier per gram yoghurtpulver, vilket är 5 till mer än vad den franska lagen kräver för att en produkt skall få betecknas som yoghurt. Sådana certifikat går automatiskt till EG-centralen i , och därifrån fick upphovsmannen uppmaningen att presentera produkten för WHO-FAO, som är regeringarnas officiella rådgivningsorgan och som avgör om nya produkter är bra för världshälsan. Intressenter inom EG såg här en lösning att bli av med sitt alltmer växande mjölköverskott som detta kunde komma till vettig användning inom t. ex. biståndsarbetet. EG lovade också subventioner för genomförandet av kliniska tester som WHO skulle fodra. WHO lämnade sin intressedeklaration, och EG-centralen betalade ut . Presidenten för för godkännande av nya livsmedel och farmaprodukter erbjöd sig att övervaka och välja testplatser. De kliniska testerna har pågått i och och resultaten skall redovisas i början av innevarande år för WHO-FAO. Parallellt med dessa tester för human konsumtion har produkten prövats på kalvar, smågrisar och lamm och man har kunnat konstatera att dessa djurslag blev av med diarrésjukdomstillstånd, som annars slår ut många individer. Den nya fermenterade mjölkprodukten som framställts kan bli av stort intresse för livsmedelsförsörjningen i och i katastrofområden. Den borde också prövas inom svensk livsmedelsindustri. Mycket talar för att produkten kan bidra till lösningen av den svenska överproduktionen av mjölk. Den nya produkten är alltså ett yoghurtpulver med anrikning av aminosyror och bakterier och därtill berikad med vitaminer, mineraler och spårelement. Redan nu står det klart att den fermenterade mjölkprodukten motverkar bristsjukdomar och att den tåls även av personer, som tidigare aldrig haft mjölk i den dagliga kosten. Eftersom den har lång hållbarhet och är lättransporterad är den tillsammans med sina övriga positiva egenskaper lämpad att användas såväl inom katastrofhjälp som i . Mot bakgrund av det anförda hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om nya användningsområden för fermenterad mjölk och den här redovisade metodens betydelse för hanteringen av det svenska mjölköverskottet. () () i