mot · G802879 · 1985-01-22 00:00:00 — Mycket talar för att fjärrvärmen har denna konkurrensförmåga i utpräglade tätortsområden. I , som redan klarat av sitt oljeersättningsprogram, ligger fjärrvärmetaxorna lägre än den i sig mycket billigare elvärmen. Önskemålet om att långsiktigt skapa så stora underlag för mottrycksproduktion som möjligt får inte vara avgörande för utbyggnaden av fjärrvärmenäten i landet. Att med hänvisning till beslutet att avveckla kärnkraften tvinga abonnenter till fjärrvärmeanslutning vore ett steg bakåt från miljövårdssynpunkt och ett slöseri med samhällsekonomiska resurser. I mindre och medelstora städer är en effektiv distribution av el ofta det bästa fjärrvärmesystemet. Konsumenterna kan då välja system som t. ex. elpannor med ackumulatortank för att utnyttja billig nattaxa, värmepumpar enskilt eller för grupper av hus eller mycket energisnåla hus där direktelen är det ekonomiskt bästa alternativet. System av denna typ ger hög miljövänlighet. Vattenkraften är billig, förnybar och okänslig för internationella störningar. Miljöpåverkan kan vara betydande men är relativt lokalt begränsad jämfört med utsläpp av föroreningar i atmosfären. Därför bör vattenkraften kunna byggas ut i sådan utsträckning att inte viktiga miljövärden äventyras. De vattenkraftstillgångar som ännu inte är ianspråktagna är fördelade på ett stort antal vattendrag. De fyra orörda Norrlandsälvarna , , älv och älv skulle ekonomiskt kunna byggas ut och bidra till energiförsörjning med uppemot . Dessa bör ställas mot de knappt som kärnkraften står för. Inte ens en total utbyggnad av vattenkraften kan dock ersätta bortfallet vid avveckling av kärnkraften. Moderata samlingspartiet anser att de orörda huvudälvarna inte bör byggas ut. Dessa står för så stora miljövärden att de måste bevaras. Energiproduktionen med värmepumpar erbjuder möjligheter att kombinera hög effektivitet med stor miljövänlighet. Uvecklingen på detta område har i gått mycket snabbt. Vid de priser som råder är en övergång från eldning med olja eller kol till värmegenerering med värmepumpar lönsam. Värmepumpen ger ca mer värmeenergi än den tillförs i form av elenergi. Den utnyttjar magasinerad solvärme och värme från processer i jordens inre. Energi kan hämtas från nedgrävda slingor i ytjorden, från uteluft m. m. Värmepumpen förvandlar energi med låg temperatur till energi med högre temperatur. Värmepumpanläggningar är från miljösynpunkt vida överlägsna fossileldade system. De 2/3 av energin som kommer från vatten, mark eller luft åstadkommer ingen känd miljöpåverkan av betydelse. Den tredjedel av energin som tillförs i form av elström kommer normalt från vattenkraft eller kärnkraft med mycket liten miljöpåverkan. Om den tillkommande kärnenergin används för att driva värmepumpar kan nära 5 milj. m3 importerad eldningsolja ersättas . Det skulle minska luftföroreningarna med 10 svaveldioxid och kväveoxider . Vid kärnkraftsomröstningen gav det svenska folket rådet att fullfölja det planerade kärnkraftsprogrammet med 12 reaktorer. Den var ett klokt råd. Genom den tillkommande elkraften kan vårt land satsa på miljövänliga energiformer. Vi kan konstatera att en omedelbar avveckling av kärnkraften hade inneburit såväl stora miljöproblem som stora samhällsekonomiska problem. En avveckling hade tvingat fram satsning på kondenskraftverk, som oberoende av bränsleval ökat svaveldioxid- och kväveoxidutsläppen med 100 . Kärnkraften ger en miljövänlig energiproduktion, som möjliggör väsentliga förbättringar vad gäller luftföroreningar och utsläpp av surgörande ämnen. Vid världsenergikonferensen i i krävde den tredje världens länder att industriländerna skulle bygga ut kärnkraften. Detta skulle minska efterfrågan på övriga energitillgångar och friställa delar av dem för tredje världens behov. Långsiktigt skulle detta kunna vara ett viktigt bidrag till att förbättra den globala miljön. De säkerhetsproblem som är förenade med kärnkraftens fredliga användning bedöms som betydligt mindre än bara . Den säkerhetsdiskussion som framför allt fördes under de borgerliga regeringsåren har tvingat fram mycket långtgående säkerhetskrav på kärnkraften. Kärnkraften har befunnits säker och miljövänlig. Säkerheten skall därför avgöra kärnkraftverkens framtid. () har gjort en undersökning av konsekvenserna av en kärnkraftsavveckling . Den visar att den bortfallande elenergin sannolikt skulle ersättas med elenergi från kolkondenskraftverk med och från kolkraftvärmeverk med ca . Kostnaden ökar med . Någon utbyggnad av vattenkraften förutses inte i detta alternativ. Med nu gällande reningskrav vid kolförbränning skulle då 10 svaveldioxid och kväveoxider tillföras det svenska lufthavet. Kostnaden på innebär också att samhällets resurser till miljöförbättrande investeringar totalt sett minskar. Securereaktorer kan byggas i storlekar som möjliggör en ökad decentralisering av energiproduktion och uppfyller mycket högt ställda miljökrav. Secures säkerhetsegenskaper är av en helt annan karaktär än dem som finns i ett kärnkraftverk. I dessa krävs det, till skillnad från vad som gäller Secure, aktiva åtgärder för att stoppa reaktorn. Från säkerhetssynpunkt är det därför befängt att förbjuda drift av Secure. Från miljöskyddssynpunkt är kärnvärme mycket överlägsen olje-, kol-, flis- eller torveldat värmeverk. Vindkraften kommer på grund av varierande vindförhållanden att kräva komplettering från andra energikällor för att åstadkomma produktionsutjämning. Genom en relativt kort utnyttjande tid för vindkraften blir också kostnaden mycket hög. Vindkraften kommer inom överblickbar tid endast att ge marginella tillskott till den svenska energiförsörjningen. Den fria ekonomin har förmågan att snabbt anpassa sig till förändrade krav. Marknadsekonomin med dess decentraliserade beslutsfattande kan mer följsamt än planekonomin reagera på nya konsumentkrav, ta till vara erfarenheter från den vetenskapliga och tekniska utvecklingen och uppfylla politiska mål. Miljöskyddet har kommit längst i de demokratiska marknadsekonomierna. Det gäller därför att utnyttja marknadsekonomins goda egenskaper i miljövårdens tjänst. Marknadshushållningen har också visat sig vara det system som på ett överlägset sätt styr våra totalt sett knappa resurser mot de områden där de ger den största nyttan. Den bidrar alltså i sig till en god hushållning med våra naturresurser. Det är också det system som ger den enskilda människan störst inflytande och frihet. Ett problem vid viss miljöförstöring, t. ex. utsläpp i luft och vatten, är att den som orsakar skadan ofta inte drabbas av de negativa effekterna. Det är därför naturligt att försöka korrigera detta med miljövårdsavgifter, eller miljövårdsrabatter, så att kostnaden för miljöskador läggs på den som är upphovet till dem. Vi har i huvudsakligen valt förbud och koncessioner. har dessa kompletterats med avgifter av miljökaraktär, t. ex. på flaskor, burkar och andra förpackningar. För att stimulera miljövårdsarbetet och åstadkomma större miljövårdssatsningar än vad som förutsätts i givna koncessioner, borde ett system med lägre avgifter eller skatter prövas. Sådan lägre avgift eller skatt bör stå i relation till miljövårdsinsatsen i form av t. ex. minskade utsläpp. Miljöstimulanser av denna typ skulle kunna användas för att åstadkomma en svavelreduktion i eldningsolja eller premiera förbränningsanläggningar som minskar svaveldioxid- och kväveoxidutsläppen. Miljövårdsstimulanser borde öka de svenska möjligheterna att i förhandlingar med grannländer kräva liknande åtgärder från deras sida för att därigenom minska problemen med de gränsöverskridande luftföroreningarna. Det behövs internationella överenskommelser om radikala sänkningar av de gränsöverskridande luftföroreningarna. Av tabellen på s. 8 framgår att tar emot betydande mängder av bl. a. svaveldioxid från våra grannländer och i gengäld exporterar betydande mängder till omgivande länder. 1979 togs ett viktigt steg på miljövårdens område när 34 länder i och undertecknade en konvention om långväga gränsöverskridande luftföroreningar. Det skedde inom ramen för ECE, FN:s ekonomiska kommission för . Konventionen trädde i kraft . Vid en konferens i i enades ett antal länder om att minska sina svavelutsläpp . hölls en miljökonferens i , varvid ytterligare länder anslöt sig till överenskommelsen. Speciellt viktigt för var den östtyska och sovjetiska anslutningen. Samkörningen av kraftverken i ger stora miljömässiga fördelar. Varje gång eller kan leverera elenergi från vattenkraftverk eller kärnkraftverk till , kan danskarna minska sin kolbaserade elproduktion och därmed reducera luftföroreningarna. Moderata samlingspartiet deltar i ett europeiskt politiskt samarbete mellan moderata partier om problemen med de gränsöverskridande luftföroreningarna. Vi för i detta forum med kraft fram vår uppfattning att kraftiga minskningar av utsläppen är nödvändiga. bör i det internationella förhandlingsarbetet föra fram tanken på miljövårdsavgifter på den del av skadliga luftföroreningar som länderna exporterar. Internationell statistik ger oss ett relativt gott underlag att bedöma en del av luftföroreningarna som av vindar förs vidare till andra länder och där kan ge skador. Framför allt gäller detta svavelföroreningarna. För ett antal luftföroreningar är fordon den dominerande källan. Bilavgaser från såväl bensin- som dieseldrivna fordon innehåller ett otal kemiska ämnen. Många är cancerframkallande. Motorfordon svarar för av kväveoxid- och en betydande del av kolväteutsläppen i . Dessa ämnen bidrar till att öka riskerna för människors hälsa, att försura sjöar och vattendrag och att utsätta våra skogar för miljöpåverkan, som kan leda till skador och tillväxtminskning. Bensinens innehåll av bly, som används för att höja oktantalet och för att smörja motorernas ventilsäten, utgör framför allt i storstäderna en stor hälsorisk. Det är därför nödvändigt att så snabbt som möjligt minska riskerna från blyet och från andra utsläpp. Detta kan ske genom avgasrening. F. n. är katalytisk avgasrening den enda möjliga tekniken. Utvecklingen går dock snabbt på detta område och kan vi möjligen få fram metoder som är både enklare och billigare. Det finns ingen anledning att lagstifta om metodval så länge reningskraven uppfylls. I har den borgerliga regeringen tagit på sig ledarrollen i när det gäller bilavgasrening. Redan från får bilar med katalytisk avgasrening en skattebefrielse på . ges den blyfria bensinen en skatterabatt på ca per liter. Avsikten med skatterabatterna är att bilköpare som skaffar en bil med avgasrening ekonomiskt skall jämställas med dem som väljer en bil utan avgasrening. måste alla nya bilar vara försedda med utrustning för avgasrening, så att de klarar de uppställda kraven. I använder man fullt ut det instrument för miljövårdsstimulanser som moderata samlingspartiet pläderat för . Ett system med miljövårdsstimulanser enligt den västtyska modellen ger möjlighet till en mjukare övergång mot ökade avgasreningskrav utan att ge skadeverkningar på ekonomin i sin helhet. Enligt moderata samlingspartiet bör följa de västtyska åtgärderna på detta område. Det torde vara praktiskt möjligt att införa skatterabatter på bilar, som uppfyller ställda reningskrav. Det bör även övervägas om man genom att öka skatterabatten för vissa fordonskategorier, t. ex. taxibilar, kan åstadkomma en snabbare sänkning av avgasutsläppen. Med anledning av det anförda hemställs 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om avtal vid skötsel av naturvårdsmark, 2. att beslutar att av influtna medel från handelsgödseloch bekämpningsmedelsskatterna finansiera ett nytt statsbidrag för gödselvårdsanläggningar, 3. att beslutar att hos regeringen begära förslag till skärpta gränsvärden för utsläpp från olje- och kolförbränning i enlighet med vad som i motionen anförts, 4. att beslutar att hos regeringen begära förslag till gränsvärden för utsläpp vid förbränning av torv, ved och andra biobränslen i större anläggningar, 5. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om ett system med miljövårdsstimulanser, 6. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om att i det internationella förhandlingsarbetet på miljövårdens område skall verka för att ett system med miljöavgifter införs, 7. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts rörande avgasrening för fordon. () () () () PER () () () () ()