ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G8022027 · 1985-01-24 00:00:00 — Ökat tillvaratagande av svamp Tillgången på svamp varierar beroende på vädret . Under de flesta somrar växer dock stora kvantiteter svamp som ej tas till vara. Dels beror det på att människor ej känner till de olika svampsorterna, dels beror det på att det saknas nätverk för att tillvarata och distribuera svampen under lämpliga former. Detta problem har man löst i vårt grannland . Där sker systematiskt utbildning för att öka människors kunskap om svamp. Genom denna utbildning ges man möjlighet att specialisera sig på ett visst antal svampsorter som man sedan får kompetens att plocka för försäljning. Här finns även en väl utbyggd organisation för att köpa och distribuera den plockade svampen. Inkomsten utgör ett gott komplement till övrig inkomst och ger i många fall möjlighet att kunna bo kvar i glest bebyggda trakter. I det finska hushållet ingår även svamp som ett viktigt tillskott, på ett helt annat sätt än i . Stora summor pengar omsätts i denna hantering. I finns goda förutsättningar för att överföra detta sätt att ta till vara stora mängder svamp. Tyvärr finns inte hemkonsulentorganisationen kvar vid länsstyrelserna längre - denna organisation hade annars varit lämplig att organisera och bygga upp denna verksamhet. Satsningar på att tillvarata svamp kan bli ett värdefullt komplement för enskildas möjlighet att bo kvar i bygder med dålig arbetsmarknad. Mot bakgrund av det anförda yrkar jag att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av att främja ett ökat tillvaratagande av svamp.
mot · G8022029 · 1985-01-24 00:00:00 — Motion 1984/85:2029 m. fl. I årets budgetproposition aviserar regeringen en kommande proposition om En samlad livsmedelspolitik. Till grund för en sådan proposition ligger bl. a. ett betänkande från livsmedelskommittén. Av detta betänkande framgår bl. a. att utredningens majoritet tänkt sig ett delat kostnadsansvar mellan staten och jordbruksnäringen i fråga om spannmålsöverskottet (hela kostnaden avses dock falla inom jordbrukssektorn). Däremot menar man uppenbarligen att jordbruksnäringen ensam skall bära ansvaret för att anpassa animalieproduktionen till en nivå som bättre motsvarar efterfrågan än vad som är fallet. Enligt vår mening kan detta problem angripas på två sätt. Dels genom att stimulera efterfrågan genom bättre marknadsföring och högre kvaliteter på produkterna, dels genom att konsumenterna får en större köpkraft. Konsumentutbildning av olika slag är också viktig i detta sammanhang. Det andra sättet är att på olika vägar begränsa produktionen. I första hand bör då begränsningsåtgärder riktas mot s. k. djurfabriker, dvs. icke arealbunden animalieproduktion i stor skala. F. n. råder ett tidsbegränsat investeringsstopp på ny- och tillbyggnader för animalieproduktion och detta bör nu ersättas av en etableringskontroll med syfte att förbehålla det traditionella jordbruket det tillgängliga produktionsutrymmet. I ett andra steg bör man överväga att med statligt stöd avveckla ett antal s. k. djurfabriker. Det finns många skäl som talar för en sådan ordning. Om man vill begränsa produktionen men ändå bibehålla ett livskraftigt jordbruk och en levande landsbygd bör man naturligtvis inte göra begränsningar på de många små arbetskraftsintensiva enheterna, utan i stället på ett fåtal storproducenter. För detta talar också miljöskäl, beredskaps- och försörjningstrygghet och regionalpolitiska hänsyn. Med stöd av det anförda hemställer vi 1. att hos regeringen begär förslag om etableringskontroll av anläggningar för animalieproduktion, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om avveckling av s. k. djurfabriker. () () () () () () minab/gotab 1985 79825
mot · G8022030 · 1985-01-25 00:00:00 — och tredje vice talman med hö och stråfoder Fritt handelsutbyte och ökad handel lovordas i många olika sammanhang. Inte minst i det nordiska samarbetet påtalas ständigt vikten av att underlätta såväl fria kapitalrörelser till försäljning av såväl varor som tjänster. Allt skall göras för att underlätta det som sägs gynna den nordiska hemmamarknaden. Trots de högtidliga deklarationerna är det inte lika enkelt och smidigt i den praktiska verkligheten. har det skett handel med hö och stråfoder mellan och främst i gränstrakterna i och . som det finns ett stort hö-överskott på den svenska sidan och intresserade köpare på den norska så är handeln starkt begränsad genom den importkvot som gäller f. n. På svenska sidan finns det tusentals ton prima hö som skulle vara avsättningsbara till köpare inom närhåll på den norska sidan. Höet som är av prima kvalitet kommer från både 1983 och skörd. På många håll är irritationen stor över denna alltför snäva begränsning. Den kvoteringsperiod som löper ut och som innebär att hö tullfritt kan exporteras till om storleksordningen bör inte förnyas i en ny begränsning av import- resp. exportbegränsning. I en motion i samma ämne som behandlade uttalade jordbruksutskottet att gränshandeln mellan och med hö och annat stråfoder är av stor betydelse för åtskilliga lantbrukare på båda sidor om gränsen. Utskottet fann det önskvärt att denna gränshandel inte i onödan drabbas av några inskränkningar. har det hävdats att gällande reglering och begränsning är en tillfällig åtgärd. Det är angeläget att så blir fallet eftersom det hö som inte går att leverera inte kommer till nytta vare sig för norska eller svenska jordbrukare. Mot denna bakgrund är det angeläget att berörda svenska myndigheter snabbt agerar mot onödiga inskränkningar i den traditionella gränshandeln med foder mellan och . En fri handel kommer både de svenska jordbrukarna till godo samt är gynnsam för vår handelsbalans. Dessutom rör det sig ju om produkter som inte subventionerats av skattemedel. 1 1984185.3 sami. Med hänvisning till det anförda vill vi föreslå att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om villkoren för gränshandel med hö och stråfoder mellan och .
mot · G8022031 · 1985-01-24 00:00:00 — Importen av kött från buffel, åsna, mula, mulåsna, vildsvin och get är tulloch avgiftsfri. Detta förhållande är bundet i , vilket innebär att ingen importavgift heller få tas ut. Kött från dessa djur har alltså en klar förmånsställning jämfört med kött från övriga mer traditionella köttdjur. Importen har ökat mycket kraftigt från några ton till omkring . Denna import har icke varit styrd av en konsumentefterfrågan på just de importerade köttsorterna. I stället har det varit det förhållandet att köttet från de nämnda djuren varit undantagna från tullar och införselavgifter som gjort importen intressant. Ofta har försäljningen skett i form av malda produkter utan angivande av innehållets härkomst. En ökande import av kött av åsna, mula och mulåsna har väckt misstanken att dessa sändningar även innehållit kött av häst i syfte att genom falsk varubeteckning komma undan införselavgifterna. De nu påtalade förhållandena har medfört att livsmedelsverket tvingats utveckla dyrbara analysmetoder för att skilja hästkött från åsna, mula och mulåsna. Vidare har SLV infört skärpta märkningsbestämmelser för att tvinga fram en korrekt varudeklaration. Konsumenten skall informeras om ursprunget till köttvaran. Dessa skärpta bestämmelser har enligt uppgift redan lett till åtal mot en del affärsinnehavare. De vidtagna åtgärderna är säkerligen orsaken till att en viss importminskning inträtt . Från jordbruksnämndens sida har flera framstötar gjorts för att begränsa importen. Någon överenskommelse med importörerna om importbegränsning har dock inte varit möjlig att nå. Från jordbrukets företrädare har påtalats att den nämnda importen försvårat avsättningen av svensk köttvara. Åtgärder har vidare efterlysts för att undanröja obalansen i gränsskyddet för olika köttslag som en följd av GATT-bindningen för kött av åsna, mula, mulåsna, buffel m. m. Även livsmedelskommitté har tagit upp frågan och noterar att helt saknar gränsskydd för vissa produkter som direkt konkurrerar med de inhemska produkterna eller annan avgiftsbelagd import. Som exempel anges fiskmjöl och kött av åsna, buffel och get. Man anför därefter: Enligt kommitténs mening är det därför angeläget att pröva möjligheterna till en reglering av denna import. Att viltköttet fick sådan ställning i (Kennedy-ronden) berodde inte på någon allmän önskan att prioritera dessa varor utan på att handeln med dem var obetydlig eller obefintlig. 1* 1984/85.3 sami. emellertid gjort dessa kryphål intressanta för smartness. Det finns alltså en lång rad av skäl för en likabehandling (importavgift) vid import av kött från åsna, mula, mulåsna, buffel, vildsvin och get (Stat nr 02.01.800) såsom gäller vid import av kött av andra vanliga köttdjur alternativt införandet av en kvantitativ importreglering. Med hänvisning till det som anförts hemställs att begär att regeringen vidtar åtgärder för att få till stånd en importreglering av kött från åsna, mula, mulåsna, buffel, vildsvin och get. () ()
mot · G8022037 · 1985-01-24 00:00:00 — På uppdrag av regeringen har en utredning genomförts om den svenska fiskeriadministrationen. En viktig fråga för utredningen att ta ställning till var havsfiskelaboratoriets fortsatta verksamhet och lokalisering. Utredningen fann att klart var att föredra som framtida lokaliseringsplats för laboratoriet. a. på grund av klart missvisande statistik på fångade fiskmängder i de olika haven väster och öster om har de flesta remissinstanserna förordat att man inte skall företa flyttningen av laboratoriet. För att få en ännu bättre bild av läget anmodade regeringen att undersöka vilken lokaliseringsort som är att föredra ur bl. a. ekonomisk synpunkt. Denna undersökning gjordes och slutfördes . Slutsatsen blev att var det fördelaktigaste alternativet som lokaliseringsort. kommun har under 1983-1984 gjort en stor näringslivssatsning med fisk och fisket som grundelement. En mycket viktig grund i denna satsning har man planerat att havsfiskelaboratoriet skall bli. Nästan alla sakskäl talar för att en lokalisering till av ett havsfiskelaboratorium är en riktig åtgärd. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om placeringen av ett havsfiskelaboratorium. () ()
mot · G8022039 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:2039 Förenklad hantering av tillståndsansökningar på vattenbrukets område Det finns stora förutsättningar för utveckling av ett svenskt vattenbruk - en näringsgren som kan ge ekonomisk tillväxt, ökad sysselsättning och inte minst en näringsriktig kost. Det är vidare värt att notera att f. n. i betydande kvantiteter importerar ädelfisk som med fördel skulle kunna produceras inom landet. Intresset för svenskt vattenbruk har ökat . Ansökningar om tillstånd till vattenbruk har avslöjat brister i svensk lagstiftning på området. Den svenska myndighetsorganisationen har ännu inte funnit former för en rationell och snabb behandling av inkomna ansökningar. Det finns med viss överdrift snart inte en myndighet som inte är inblandad när det gäller vattenbruk. När man tar sig fram till ett tillstånd, kolliderar man med paragrafer. När det - som det visat sig - är svårt för stora företag och experter att ta sig igenom, hur svårt skall det då inte vara för småodlare? Inom verksamheten med vattenbruk används flera termer och uttryck som i stor utsträckning varken är definierade i författningstext eller på annat vedertaget sätt. Detta leder till att det i praktiska situationer blir svårt att tillämpa den lagstiftning, som avser att reglera förhållandena på området. En snabb översyn av gällande lagar och förordningar är här önskvärd, om onödig tidsutdräkt, missförstånd och skilda tolkningar mellan myndigheter inbördes och mellan myndigheter och tillståndssökande skall undvikas. De nu gällande anvisningarna för prövning och ansökan om tillstånd att anlägga odling har tillämpats , varför erfarenheter borde ha vunnits. Det finns därför starka skäl att göra en snabb översyn av de befintliga prövningssystemen. Likaledes borde exempelvis prövning enligt miljöskyddslagen och naturvårdslagen och prövning enligt fiskeristadgan bättre kunna samordnas. Det finns starka skäl som talar för att länsstyrelserna skulle ha ansvaret för prövningen. Den nuvarande uppspaltningen på flera myndigheter leder för den sökande till höga ansökningskostnader i form av resa m. m. Genom att ärendet blir knutet till en huvudansvarig handläggare på kan erforderliga kontakter med myndigheterna förenklas. Nuvarande dubbla prövning av länsstyrelse och fiskeristyrelse skulle därmed kunna utgå. Likaså skulle kammarkollegiets behandling av tillstånd för vattenbruk på allmänt vatten kunna delegeras till . Ett omfattande vattenbruk på olika håll i ställer givetvis krav på någon form av central samordning. F. n. är det centrala ansvaret uppsplittrat på olika myndigheter, exempelvis , livsmedelsverket och . En central myndighet med ett uttalat ansvar för vattenbrukets utveckling saknas. Detta kan vara en av förklaringarna till att vattenbruket inte fått samma snabba utveckling som i andra länder. Mycket talar för att bör ges detta ansvar. Med åberopande av det anförda hemställs att hemställer om snabba åtgärder från regeringens sida att förenkla handläggningen av tillstånd på vattenbrukets område.
mot · G8022041 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:2041 Stöd för trädgårdsnäringens rationalisering i När det gäller stöd till trädgårdsnäringens rationalisering finns dels ett allmänt stöd som kan utgå i hela landet, dels ett regionalt stöd. Det allmänna stödet utgår i huvudsak som lånegaranti. Det regionala stödet utgår i form av lånegaranti plus bidrag eller avskrivningslån. För kan regionalt stöd endast utgå i . Med hänsyn till att de företag som finns i länet och speciellt i är relativt små och kan förväntas behöva rusta upp sina anläggningar och i vissa fall bygga ut borde det regionala stödet kunna utgå i hela . Med hänvisning till vad som i motionen anförts föreslås att som sin mening ger regeringen till känna att det regionala stödet till trädgårdsnäringens rationalisering bör utgå i hela .
mot · G8022042 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. Vidgad besvärsrätt i jordförvärvsärenden Enligt praxis har den som berörs av lantbruksnämndens beslut om förvärvstillstånd av jordbruksfastighet besvärsrätt. Den grundläggande bestämmelsen om detta återfinns i jordförvärvslagen. Däremot har inte annan intressent av den aktuella fastigheten ansetts ha besvärsrätt. Detta är enligt vår mening inte en tillfredsställande ordning. Ett exempel som belyser detta från : Där fick en köpare förvärvstillstånd till en fastighet bestående av ett stort antal skiften trots att denna var belägen från ägarens egen fastighet. Fem andra intressenter som samtliga hade angränsande ägor till den aktuella fastigheten hade då ingen rätt att få frågan prövad i högre instans. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att komplettera jordförvärvslagen med bestämmelser som reglerar besvärsrätten i enlighet med vad som anförts i motionen. () () minab/gotab 1985
mot · G8022043 · 1985-01-24 00:00:00 — 1984/85 2043-2050 i Omlastning av flsk på arbetsmarknad karakteriseras bl. a. av isolering i förhållande till andra arbetsmarknader samt en näringsstruktur som är starkt avvikande från rikets och som ger begränsad valfrihet beträffande olika slag av yrkesutövande. intar en särställning som är prioriterande - nämligen läget mitt ute i fiskrikaste område. Båtbeståndet och utrustningen har förbättrats och förnyats. Fiskehamnarna i Herrvik, och Vändburg har rustats upp och en förädlingsindustri har byggts upp med statligt lokaliseringsstöd. Runt finns stora områden där torsken leker och där det är god tillgång på sill/strömming. Tillgången på lax är också god, i synnerhet i den vita zonen öster om . Fisket och beredningsindustrin har därför gynnsamma förutsättningar att kunna utvecklas. Genom de problem som uppstått på grund av låga sillpriser på Europamarknaden har blickarna alltmer riktats österut, när det gäller avsättningsmöjligheter för sill/strömming. Problemet är den dåliga lönsamheten. Denna skulle i någon mån kunna kompenseras av minskade hanteringskostnader för emballage, is m. m. samt kortare avstånd till landningshamn m. m. Det finns ett köpintresse inte bara för sill/strömming utan också för torsk och skarpsill från sida. Eftersom det finns rika förekomster av dessa fiskarter inte långt från skulle kunna bli centrum för omlastning till fabriksfartyg från . skulle också kunna bli ett centrum för en beredningsindustri, och fisk skulle i större utsträckning kunna landas inte bara av Gotlandsfiskarna. På detta sätt skulle investeringarna i hamnarna få en gynnsam effekt på näringsliv och sysselsättning. Lönsamheten skulle förhoppningsvis också bli något bättre för fiskarna. Med anledning av det anförda hemställs att hos regeringen begär att uppdrar åt fiskenämnden på att utreda förutsättningarna för omlastning av fisk till fabriksfartyg från samt förutsättningarna för ökad landning av fisk på och möjligheten att göra till ett centrum för en beredningsindustri uppbyggd på råvaror från . 1 1984/85.
mot · G8022047 · 1985-01-25 00:00:00 — Staten har satsat ca 25 milj. kr. Många inom fiskeribranschen har besökt fiskeristationen och samtliga är entusiastiska över den stora satsning som gjorts och förväntningarna över olika projekt inom fiskeriområdet är stora. Vi har i motion 1983/84:2352 beskrivit fiskeristationen, och de utomordentligt fina förutsättningar som finns där. Den ursprungligt tänkta verksamheten hotas på grund av bristande ekonomiska resurser. De kraftiga nedskärningarna innebär att: 1) Anläggningen inte kan producera den mängd fisk som det finns. 2) Forskningsprogrammet skärs ned ordentligt. 3) För att anläggningen skall kunna överleva tvingas man koncentrera sin verksamhet främst till romförsäljning och fiskförsäljning. Det skulle vara stor misshushållning med statens resurser om den nya forskningsstationen genom brist på medel skulle tvingas att ägna sig åt driftodling för att täcka kostnaderna i stället för att bedriva nyttig kvalificerad forskning kring fiskodling/fiskevård. Varje satsning på fiskodling kommer att ge flerfaldigt utbyte tillbaka, vare sig det gäller fiskodling för fiskevård och därmed turism eller fiskodling för konsumtion med betydelse för folkhushållning och/eller för export av fiskprodukter. Med hänvisning till vad som här framförts hemställer vi att beslutar som sin mening ge regeringen till känna att av medel avsatta för fiskevårdande åtgärder, i årets budgetproposition, erforderliga resurser ställs till fiskerianstaltens i förfogande. () ()
mot · G8022049 · 1985-01-24 00:00:00 — Stärkande av den svenska trädgårdsnäringen Den svenska trädgårdsnäringen är - helt i linje med gällande frihandelsavtal - utsatt för konkurrens från utifrån kommande produkter. Det finns många olika skäl till att vi måste värna om den svenska frukt- och grönsaksproduktionen. Våra svenska produkter är av en utomordentlig kvalitet, vi kan säkra en jämn och fullvärdig produktion och ur beredskapssynpunkt är egenproduktionen nödvändig. Näringen ger sysselsättning åt ca 20 000 personer fördelade över hela landet och svarar för ett produktionsvärde på flera miljarder. Produktionen är vid internationell jämförelse mycket rationell och borde möjliggöra export till andra länder. Svensk trädgårdsnäring drabbas dock av kostnader som försvårar konkurrensmöjligheterna i förhållande till andra länder. Den enprocentiga garantiavgiften liksom handelsgödselavgiften fördyrar vår egenproduktion. Våra uppvärmningskostnader för växthus torde också ligga högt internationellt sett. För att säkra vår produktion finns emellertid också visst tullskydd som gäller under fastställda tider för olika produkter. I två avseenden är emellertid svensk trädgårdsnäring särskilt missgynnad. Även om vi har vissa kostnader som är specifika för svensk produktion kan detsamma gälla i andra länder och priskonkurrensen fungerar tämligen väl. Importen från statshandelsländer sker emellertid inte på lika villkor. Importen av plantskolealster, krukväxter, frukt och grönsaker från dessa länder sker ofta till priser som inte är relaterade till produktionskostnaderna. har ett underskott i handeln med öststatsländerna, men detta får inte resultera i att svensk trädgårdsnäring skall bära en så stor del av nackdelen därav. Vi försöker i alla andra avseenden att likställa våra handelsrgler med dem som gäller för . EG har ett bättre skydd mot import från statshandelsländer och det finns ingen orsak att inte samma regler skulle gälla för vårt land. Användningen av kemiska medel i svensk trädgårdsodling är hårt reglerad. Inom trädgårdsnäringen finns en strävan att begränsa användningen av kemiska medel. Det borde vara självklart att, om man i vårt land förbjuder användning av vissa medel, så borde motsvarande förbud gälla importerade produkter. Kontrollen är svåradministrerad. men klara och tydliga regler bör finnas som förbjuder import av trädgårdsprodukter som behandlats med medel som icke är tillåtna för användning i . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om import av trädgårdsprodukter från statshandelsländer, 2. att hos regeringen anhåller om regler som förbjuder import av trädgårdsprodukter som behandlats med i förbjudna kemiska medel.
mot · G8022052 · 1985-01-25 00:00:00 — Enligt vår mening bör därför en parlamentarisk beredning förbereda ett omfattande rådslag där fackliga och politiska organisationer liksom bildningsförbunden och samtliga naturskydds- och miljöorganisationer m. fl. stimuleras att delta. Samhället kan skapa de möjligheter som krävs för att få överblick över kemi- och plastsamhället. Den statliga kemikommissionen har fullständigt missat att förbereda sådana möjligheter genom att bl. a. underlåta att utföra en djup bakgrundsanalys. Vpk har kritiserat detta i utredningen. saknas både förslag och åtgärder för nödvändiga ingrepp i den industri- och maktstruktur, där kemisamhället och dess risker nu är inbyggda. En bit på väg till en total överblick kan skapas genom ett fullständigt utbyggt och öppet produktregister. Där skall ingå alla uppgifter om de ämnen och produkter som förekommer, var de förekommer, var tillverkningen finns och hur den sker. Hemligstämpel med hänvisning till tillverkarnas intressen blir då en omöjlighet. 1 anslutning till att ett sådant register byggs upp bör en behovsprövning av alla nya och gamla kemiska varor införas. En sådan prövning skulle kunna innebära avgjort positiva effekter för att minska miljöproblemen på olika områden. Dels direkt genom den utsortering som kan ske av en mängd onödiga och farliga ämnen och produkter, dels indirekt genom att samhället får större möjligheter att överblicka och därmed kontrollera återstående, minskade kemikalieflöden. Mot bakgrund av det anförda föreslås 1. att hos regeringen hemställer om förslag om hur samhället på ett rationellt sätt skall få en total överblick över riskfaktorerna i kemi- och plastsamhället, 2. att hos regeringen hemställer om att, i avvaktan på de åtgärder som föranleds av yrkande 1, ett produktregister upprättas, som skall vara fullständigt vad avser faktorer som anges i denna motion, samt att registret skall vara helt öppet för insyn, 3. att hos regeringen hemställer om ett förslag om former för demokratisk styrning av produktionen, som i enlighet med vad tidigare uttalat skall syfta till sparsamhet, hushållning och återanvändning i utnyttjandet av våra naturresurser och i inriktningen av vår varuproduktion, 4. att hos regeringen hemställer om att den, i avvaktan på de åtgärder som föranleds av yrkande 3, ger de statliga verken och myndigheterna direktiv att vid tillståndsgivning till varuproduktion sätta hänsyn till människors hälsa, miljön och samhällsekonomiska överväganden i första hand, 5. att hos regeringen hemställer om att en parlamentarisk beredning tillsätts med uppgift att analysera vad i motionen anförts i satserna A - D i det föregående och att den parlamentariska beredningen dessutom förbereder och genomför ett brett upplagt rådslag med inbjudan till politiska, fackliga, bildnings- och övriga ideella organisationer. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) PER (vpk) (vpk) minab/gotab 1985