mot · G8021535 · 1985-01-24 00:00:00 — m. fl. Att växa upp i en storstad som har både fördelar och nackdelar. Här finns ett rikt utbud av fritidsaktiviteter men en stark koncentration av kommersiella intressen som erbjuder ofta dyra alternativ. Dessa intressen finns oftast i innerstaden, medan det är ute i förortskommunerna som de flesta ungdomar växer upp. Arbetslösheten är låg i procent räknat, men antalet arbetslösa är högre än i något annat län förutom . har också ungdomarnas medvetenhet om som sin hembygd växt sig allt starkare. Man vill bo kvar i sin kommun, vilket har framkommit i flera undersökningar. Man vill också ta egna initiativ för att kunna leva kvar i sin hemort både vad gäller arbete och fritidsaktiviteter. När det gäller ungdomens möjligheter på arbetsmarknaden är det viktigt att alla kan erbjudas en plats i gymnasieskolan. Vi vet att kraven från arbetsgivarna ställs allt högre, och utan gymnasieutbildning har man mycket liten chans till ett fast arbete. I blir arbetsmarknaden mer och mer teknikorienterad och gapet mellan arbetsgivarnas krav och de arbetslösas kunskaper ökar. Mot denna bakgrund är det speciellt oroande att de senaste årens medelstilldelningar har varit så knappa att kraftiga nedskärningar har måst ske av gymnasieskolans dimensionering. Enligt länsskolnämnden är tilldelningen /87 klart otillfredsställande. Det är mycket allvarligt om denna utveckling fortsätter. Regeringen bör uppmärksamma behovet av ytterligare gymnasieplatser i . Ungdomsarbetslösheten, som också drabbar , gör det än viktigare att samhället visar sitt stöd och uppmuntrar ungdomarnas egna initiativ för att förbättra sin egen och sina kamraters situation. Här har stat, kommuner och folkrörelser tillsammans en viktig uppgift. Det finns många exempel på hur ungdomarna tar egna initiativ för att göra tillvaron mer meningsfull. Vi vet också att man fortfarande stöter på problem i form av krångliga regler, oförstående attityder och svårigheter att få hjälp vid startandet av t ex kooperativ. Många insatser görs för att utveckla våra förorter till livskraftiga miljöer. Det handlar om bostadsmiljöförbättringar o. d. Att ytterligare stödja ungdomarna att i sina egna kommuner bygga upp ungdomskooperativ skulle vara en viktig del i detta arbete. Regeringen borde, tillsammans med kommunerna, överväga ett ökat stöd till detta och på så sätt visa att samhället uppmuntrar egna initiativ för att göra livet mer levande i våra förorter. I 1984/85. Ett sätt är att inrätta en särskild avdelning inom utvecklingsfonden, hos vilken ungdom kan ansöka om starthjälp vid bildandet av kooperativ eller andra företag. Ungdomarnas uppfinningsrikedom och lust att arbeta måste på alla sätt tas till vara. Att så långt det är möjligt undanröja byråkratiska hinder för ungdomarna att själva finna egna former för delaktighet och arbete är viktigt. Samhällets olika instanser är till för att stödja och hjälpa och får aldrig upplevas som hinder. Det kan bli en fara för demokratin. När det gäller fritiden finns områden där ungdomarna behöver stöd och hjälp i kampen mot de kommersiella intressena och också behöver få konkreta bevis på att samhället är villigt att ge dem ett ansvar. Ett sådant område är att låta ungdomar i ett bostadsområde få ett direkt ansvar för verksamheten i fritidsgården eller delar av ett lokalt Folkets hus. Ett ställe där man kan låta områdets popband träna och spela upp, där teatergrupper kan träna, där ett kooperativ kan sköta cafeterian, där man kan starta en mediaverkstad för att lära sig hantera de nya medierna osv. Regeringen borde även här, tillsammans med framförallt Folkets hus-rörelsen, se över stödformer för att ge ungdomarna i ett bostadsområde möjligheter att ta ett eget ansvar för sina fritidsaktiviteter. Detta skulle fylla en stor funktion i en storstadsregion som både vad det gäller att stärka förorternas ställning gentemot det kommersiella i centrum, liksom när det gäller att stödja sådana aktiviteter som bidrar till att hålla alkohol och narkotika borta från ungdomarnas vardag. Det är av stor vikt att de olika myndigheter som utvecklar olika tankar på delaktighetsprojekt, tar ett speciellt ansvar för ungdom i storstadsregioner. I storstäderna finns de stora ungdomsgrupperna men också det största kommersiella trycket. I storstäderna finns tendenser till passivitet och likgiltighet inför samhället och därför också ett stort behov av uttrycksformer för ungdomarnas egna tankar och krav. Att både finna former från samhället sida att utveckla den lokala demokratin och för folkrörelserna att få med sig ungdomarna i ett förändringsarbete är centralt för storstäderna. Med hänvisning till ovanstående hemställs* att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om ungdomens situation i . () () () () () * Se även motion 1984/85:1536