mot · G802674 · 1985-01-21 00:00:00 — m. fl. Åtgärder för att begränsa svenska företags investeringar i utlandet Även har den dramatiska ökningen av de svenska företagens investeringar i utlandet fortsatt. , har utlandsinvesteringarna fyrdubblats i löpande penningvärde. Om hänsyn tas till den samtidiga prisstegringen blir resultatet en tredubbling. skedde denna snabba ökning av investeringarna utomlands jämsides med att industriinvesteringarna inom minskade. ökade både industriinvesteringarna i och svenska företags investeringar utomlands. Ökningstakten för de senare var emellertid större. Utvecklingen av de svenska företagens investeringar i utlandet framgår delvis av statistiken över av lämnade tillstånd till svenska direkta investeringar i utlandet (): 1970 1975 1980 1981 1982 1983 1984 1 093 2 303 3 796 6 540 8 668 11 998 14 991 Ökningen i denna sifferserie uppgick alltså till . Ökningen av industriinvesteringarna inom uppgick till och av investeringarna inom handel m. m. till . Till dessa siffror bör emellertid anmärkas att utnyttjandet av de lämnade tillstånden till direktinvesteringar inte är fullständigt. Vidare sker en viss avveckling av tidigare direktinvesteringar i utlandet. Å andra sidan registreras inte utlandsföretagens återinvesterade vinstmedel i betalningsbalansen. Svenska företag får vidare tillstånd att ställa borgen/garanti för utländska dotterbolags upplåning för belopp som varit större än t.o. m. de lämnade tillstånden till direktinvesteringar i utlandet. Dessa omständigheter försvårar att fastställa ett exakt belopp för de totala investeringar som görs av svenska företag utomlands. Helt klart är emellertid att denna summa är av synnerligen avsevärd storleksordning och att den starkt ökat . En allt större andel av de svenskägda företagens sysselsättning och produktion har förlagts utanför gränser. Hur långt denna process fortskridit illustreras av en undersökning publicerad i . Artikelförfattaren har granskat årsredovisningarna för 400 svenska företag. Dessa hade sammanlagt 361 625 anställda utomlands. 44 av de 400 företagen hade vardera mer än 1 000 anställda i utlandet. Sammanlagt hade dessa 44 företag 780 932 anställda. Därav var 317 025 eller Många av de svenska storföretagen har fler anställda i utlandet än i . Följande sammanställning visar de tio företag som har störst antal anställda utomlands: Sammantaget hade dessa tio företag 198 974 anställda i och 226 761 i utlandet. , alltså 1973, hade samma företag 176 529 anställda i och 188 905 i utlandet. De har alltså ökat sin sysselsättning både i och i utlandet. Antalet anställda i utlandet hade emellertid ökat med nästan dubbelt så många som inom eller med 37 856 mot 22 445. Ett antal svenska företag har en mycket hög internationaliseringsgrad mätt efter kvoten anställda i utlandet. Tretton stora koncerner har fler anställda utomlands än i : Sammanlagt hade dessa 13 företag 115 700 anställda i och 208 000 i utlandet. Nära två tredjedelar av deras anställda fanns sålunda utomlands. I ett uttalande i anslutning till den refererade artikeln sade industriminister . (AB ): Jag är klart orolig över denna utveckling. Vi har ca en miljon anställda i den svenska industrin och över 300 000 anställda utomlands. helt felaktiga proportioner, ett utomordentligt stort problem. I debatten om de stora svenska företagsinvesteringarna utomlands brukar hänvisas till betänkandena från direktinvesteringskommittén och till att dessa är föremål för remissbehandling. Denna remissbehandling torde emellertid nu vara avslutad. Sedan kommittén fick sitt uppdrag 1977 har de tendenser som den fick i uppdrag att granska undan för undan accentuerats. Den stora ökningen av utlandsinvesteringarna har kommit . Det är ingen tvekan om att det finns ett samband mellan utvecklingen av de svenska direktinvesteringarna i utlandet och den ekonomiska utvecklingen inom . Det är därför rimligt att samhällsorganen har en effektiv kontroll över utlandsinvesteringarna och att dessa bedöms utifrån samhällsekonomiska intressen för de berörda länderna. bör i första hand ompröva sitt beslut att inte längre pröva direktinvesteringar i utlandet ur bytesbalanssynpunkt. Möjligheterna för de anställda inom berörda företag och koncerner att påverka utlandsinvesteringar bör dessutom kraftigt utvidgas. De anställda bör ges vetorätt. Utlandsinvesteringar förutsätter sålunda de anställdas godkännande. En sådan regel bör inskrivas i valutalagstiftningen. Med hänvisning till det anförda yrkas 1. att uttalar sig för att omprövar sitt beslut att inte längre pröva svenska direktinvesteringar i utlandet ur bytesbalanssynpunkt, 2. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i valutaförfattningarna att utlandsinvesteringar endast skall godkännas om det kan påvisas att de utgör ett ömsesidigt samhällsekonomiskt intresse, 3. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i valutaförfattningarna att de i ett företag/en koncern anställdas godkännande krävs för utlandsinvesteringar. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) minab/gotab 1985 79664