mot · G8022674 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:2674 Den enskildes rättsliga ställning i byggnadslovsproceduren Byggnadsprojekt i blir före byggstarten föremål för en omfattande förhandsgranskning av en rad myndigheter, kommunala och statliga. Granskningen är avsedd att kontrollera att byggnaderna får en sådan kvalitet att säkerhet och hälsa inte kommer att äventyras, att de statliga krediterna beviljas med lämpliga belopp samt att byggnadsarbetena bedrivs så att störningar på byggarbetsmarknaden i görligaste mån kan undvikas. I vissa betydelsefulla hänseenden äger granskningen rum på grundval av fasta och accepterade bestämmelser och beprövad erfarenhet. Detta gäller t. ex. sådana egenskaper hos en byggnad, som avser stabilitet, brandsäkerhet och liknande. Mot denna typ av myndighetsgranskning riktas sällan eller aldrig några invändningar. Den seriösa svenska byggnadsindustrin har såvitt bekant - aldrig motsatt sig motiverade åtgärder i fråga om konstruktioner och andra anordningar som syftar till ett fullgott skydd för byggnadernas ägare och brukare. I fråga om säkerhetsåtgärder på byggarbetsplatserna intar en tätposition. I andra hänseenden innehåller myndighetsutövningen drag av mer skönsmässig karaktär. Hit hör t. ex. arbetsmarknadsmyndigheternas reglering av igångsättningstidpunkterna för byggena. På denna punkt har kritik riktats mot enskilda beslut om igångsättningstillstånd (rekommendationer om lämplig tid). Denna kritik har som regel varit riktad mot beslut i enskilda fall och har inte haft en generell karaktär. Det torde råda en betydande enighet om att ojämnheterna i fråga om byggarbetskraftens sysselsättning måste utjämnas - för byggnadsarbetarnas skull framför allt, men också med hänsyn till hela byggbranschens förhållanden. Utöver de här nämnda inslagen i myndighetsgranskningen förekommer i samband med förfarandet kring ansökningar om byggnadslov en typ av skönsmässighet i bedömningen, som har sin grund i en ofta lokal tolkning av de byggnadsreglerande bestämmelserna. Det egentliga innehållet i de reglerande bestämmelserna kan ha färgats av ett slags rådande tolkningsrutin. Det ligger en fara i att byggnadsreglerande bestämmelser kan ges olika tolkningar i skilda kommuner samt att dessa tolkningar ger upphov till en kostsam och arbetskrävande extrainsats för den som söker byggnadslov. Omprojekteringar till följd av felaktiga tolkningar leder spikrakt till störningar i byggprocessen och därmed till bekymmer för berörda byggarbetare och byggföretag. Byggnadslovsprocessen tillhör de mycket känsliga inslagen i hela byggprocessen. Den påverkar snart sagt alla led i den kedja av åtgärder, som kostar pengar för den slutliga konsumenten. Byggföretaget är i detta läge särskilt ömtåligt och producenten därmed utomordentligt känslig för önskemål (välgrundade eller ej) från granskande myndighetspersoner. Varje försening av byggstarten till följd av invändningar från granskningsmyndighetens sida måste vägas mot de fördyringar av byggprojektet, som en underkastelse under önskemålen från myndigheterna kräver. Det ligger i sakens natur att den byggnadslovssökande för att undvika ytterligare tidsutdräkt och ytterligare stora kostnader faller undan. Man fogar sig i tjänstemannens önskemål. Att föra sina klagomål vidare genom besvär till högre myndigheter blir alltför dyrbart. Sammantaget innebär den här skildrade situationen en osäkerhet och en påfrestning på byggverksamheten som är otillfredsställande. Den enskildes rätt står inte i ett rimligt förhållande till myndigheternas maktutövning. Det är enligt min mening angeläget att rättssäkerheten för de byggnadslovssökande stärks. Jag föreslår därför att en utredning tillsätts med uppgift att utarbeta förslag till förbättringar i fråga om den enskildes rättsliga ställning i byggnadslovsprocessen. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs att begär att regeringen tillsätter en utredning med uppgift att utarbeta förslag till förbättringar i fråga om den enskildes rättsliga ställning i byggnadslovsproceduren.