mot · G8022267 · 1985-01-25 00:00:00 — Tredje vice talman m. fl. Den alkoholpolitik som har sin bakgrund riksdagsbeslut har varit framgångsrik. Konsumtionen har under en följd av år varit sjunkande. Vissa rapporter bekräftar att denna konsumtionsminskning nu också börjat resultera i en nedgång av skadorna. Ungdomens alkoholkonsumtion tenderar att minska i än högre grad än totalkonsumtionen. En klar attitydförändring mot nyktrare vanor kan förmärkas i ungdomsgenerationen. Informationskampanjer genom folkrörelser och myndigheter torde här ha haft stor betydelse. Den kraftiga ökning av kvinnornas alkoholkonsumtion som pågått under ett flertal år inger oro, bl. a.med tanke på kvinnors utsatthet som missbrukare och de forskningsresultat som presenterats om fosterskador. Trots den i flera avseenden positiva trenden är det dock inte möjligt att hävda att alkoholproblemen i det svenska samhället nått sin lösning. Utvecklingen visar emellertid att det finns framkomliga vägar och att alkoholproblemet långt ifrån är något olösbart problem. Konsumtionsminskningen måste fortgå. Skadorna måste minskas ytterligare. Det råder enighet om prisinstrumentets goda effekt på alkoholkonsumtionen. Prissättningen på alkohol bör få en sådan utformning att alkoholpriserna ökar med utöver index. Det skulle vara av intresse att undersöka vilka effekter detta skulle få för samhälle och enskilda. Utöver Vin- & Spritcentralen och förekommer en omfattande marknadsförings- och agentverksamhet kring alkoholdrycker i vårt land. Det är främst de s. k. vin- och spritagenternas verksamhet som åsyftas. Denna verksamhet bör ges ett snävare utrymme i avvaktan på total avveckling. Dessa grupper gör sannolikt betydelsefulla vinster på alkoholförsäljningen medan samhället/skattebetalarna får svara för stora kostnader. Vad som nämnts i det närmast föregående berör en mycket väsentlig faktor i alkoholhanteringen, det privata vinstintresset. Det borde vara en stark strävan utifrån de grundläggande principerna för vårt lands alkoholpolitik, att avveckla all alkoholhantering som tillför privatpersoner intäkter på andras konsumtion. Också tillhörande aktiviteter som t. ex. tullfri alkoholförsäljning på färjelinjer, försäljning av snabbviner och restaurangnäringens utnyttjande av alkoholförsäljning som huvudsaklig inkomstkälla måste upphöra. Det är väsentligt att ställa alkoholkonsumtionen i relation till de omfat tande ekonomiska effekter alkoholbruket innebär. Undersökningar publicerade 1983 pekar mot att alkoholen kostar det svenska samhället i storleksordningen . Det finns en rad åtgärder riktade mot alkoholbruket, marknadsföringen av alkoholdrycker, distributionen och försäljningen, i syfte att minska skadorna, som måste ställas i relation till alkoholens samhällsekonomiska belastning. Det bör vara av utomordentlig vikt för framtida alkoholpolitiska beslut att noggrant forska om dessa samband. Enskilda människor, företag och inte minst den offentliga sektorn drabbas av alkoholens ekonomiska skadeverkningar. I den åberopade undersökningen framkom att alkoholskadorna orsakade utgifter för den offentliga sektorn 1981 . Till detta kommer minskade skatteintäkter med knappa 10 miljarder. I ärlighetens namn skall mot detta ställas inkomsten av alkoholskatten och de inbesparingar som den offentliga sektorn får genom för tidig död, motsvarande . Enbart samhällsekonomiska synpunkter får naturligtvis inte styra alkoholpolitiken. Alkoholpolitiska åtgärder är i första hand humanitära. Men forskning om alkohol och ekonomi kan utgöra ett värdefullt komplement till annan forskning och möjliggöra bättre beslutsunderlag i alkoholpolitiken. Den ekonomiska alkoholforskningen i är underutvecklad. Genom att undersöka ekonomiska effekter av alkoholpolitiska åtgärder kan samordningen och inriktningen av alkoholpolitiken bli effektivare. Vid en analys av alkoholens samhällsekonomiska effekter framgår att alkoholen främst belastar sjukvård och social omsorg, om man ensidigt ser till den offentliga sektorns alkoholkostnader. Många köar till sjukvård, många är i behov av utökad barnomsorg, något som till en del kan menas bero på alkoholens belastning. Troligen skulle en nedgång på av alkoholkonsumtionen resultera i minskade köer och större möjlighet att med samma skatteuttag möta många medborgares behov av omsorg och service. Den ekonomiska alkoholforskningen kan belysa alkoholens effekter på samhällsekonomin och på de offentliga finanserna, men den kan också ge värdefull kunskap om de ekonomiska faktorer som påverkar alkoholkonsumtionens storlek och dess fördelning. Av de ovan framförda synpunkterna framgår att åtgärder bör vidtas dels för att utvärdera effekterna av alkoholpolitiska beslut, dels för att öka den ekonomiska alkoholforskningen. Med hänvisning till ovanstående hemställs* att beslutar hemställa hos regeringen att en utvärdering av alkoholpolitiska beslut genomförs vad gäller effekter av information, utnyttjandet av prisinstrumentet, avveckling av privat vinstintresse, m. fl. * Se även motion 1984/85:2268. () PER (vpk) () () () ()