mot · G802366 · 1985-01-11 00:00:00 — 1984/85 366-371 med s. k. bruttodimensionering vid statliga regionala och lokala myndigheter i De senaste årens besparingsåtgärder inom den statliga sektorn har för många myndigheter inneburit personalinskränkningar i form av vakanser och indragning av tjänster. En sådan utveckling står i skarp kontrast mot de regionalpolitiska ambitionerna. regionalekonomiska enhet i har utrett konsekvenserna av att tillåta en bruttodimensionering av den statliga sektorn i länet. Med bruttodimensionering menas här att personalplanerna inte bara skall täcka det normala behovet av personalresurser utan också innehålla extratjänster som ersätter personal som är borta på grund av sjukdom, ledigheter, semester etc. Syftet med denna utredning var att klarlägga sysselsättningseffekterna och kostnaderna av en sådan dimensionering. Utredningen har genom ett enkätförfarande samlat in uppgifter från berörda myndigheter om sysselsättningsutvecklingen. I enkätformuläret har man efterfrågat dels antal tjänster som varit vakanssatta , dels antal vakanta tjänster längre än en månad per . Antalet vakanser för 38 myndigheter motsvarade av personalstyrkan . Man kan notera en markant ökning av vakansvolymen både beträffande de helt vakanta och de partiellt vakanta tjänsterna. Ökningen av de helt vakanta tjänsterna, speciellt , är uppenbart ett utslag av medvetna besparingsåtgärder, medan ökningen av de partiella vakanserna inte lika entydigt kan förklaras av samma motiv. Vid enkäten har också en del myndigheter angett behov av ytterligare personal utöver att eventuella vakanser tillsätts. Här har behovet gällt under förutsättning att de verksamheter som normalt åligger myndigheterna skall kunna utföras utan att ambitionsnivåerna sänks. I den delen har ett behov av 115 nya tjänster framkommit. Den sammanställning av vakanser och personalbehov som utredningen har gjort visar att bruttodimensioneringsalternativet ger ett tillskott på 368 helårsarbeten inom de statliga myndigheterna i länet. Då det gäller kostnaderna för bruttodimensioneringsalternativet måste detta vägas mot den offentliga sektorns kostnader för arbetslöshetsunderstöd genom att de nya tjänsterna ger arbete antingen direkt eller indirekt åt arbetslösa personer. Därför måste kostnaderna för bruttodimensioneringsalternativet betraktas som små om man beaktar de sysselsättningseffekter som erhålls. Enligt gällande bestämmelser skall beredskapsarbeten utgöras av angelägna arbetsuppgifter som inte avsetts utföras i ordinarie ordning beredskapsarbetet beräknas pågå. Bestämmelsen ger myndigheter som saknar ekonomiska medel möjlighet att, i stället för att anställa personal, anlita beredskapsarbetare. Arbetskraften betalas av AMS/i stället för myndigheten/fackdepartementet. Beredskapsarbete har blivit ett sätt att dölja konsekvenserna av nedskärningspolitiken. Man kan genom detta peka på både minskad byråkrati i form av minskade myndighetsanslag och kraftfulla arbetsmarknadspolitiska insatser i form av beredskapsarbete. Enligt min mening bör en försöksverksamhet med bruttodimensionering vid statliga regionala och lokala myndigheter i genomföras. Med hänvisning till det framförda föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om försöksverksamhet med bruttodimensionering vid statliga regionala och lokala myndigheter i .