mot · G8021073 · 1985-01-23 00:00:00 — Under föregående år väckte importen av kött från vissa djurslag stor uppmärksamhet. Det gällde bl. a. kött från åsna, mula, mulåsna och buffel. Problemen med importen av sådant kött kan ses ur flera aspekter. Det gäller dels hur märkning och marknadsföring av varan sker, dels frågan om kött från dessa djurslag bör vara befriat från införselavgift. Ett par fall där tveksamhet rådde om märkningen skett korrekt uppmärksammades av myndigheterna. I ett fall uppstod tveksamhet hos tullmyndigheterna om vad importpartiet innehöll. Märkningen var för dålig, man kunde inte säkert avgöra om partiet innehöll kött av häst eller mula. Problemet är att man på livsmedelsverket ännu inte har sådan utrustning som gör det möjligt att med säkerhet skilja hästkött och kött från mula. Felaktig märkning hade i ett annat fall skett på sådant sätt att det polisanmäldes. Det är ett bedrägeri mot konsumenten att märka en vara fel. Livsmedelslagstiftningen ger också klara regler om vad som gäller. Livsmedelslagstiftningen bygger på två huvudprinciper: dels det hygieniska syftet, som avser att skydda konsumenterna mot skadliga eller på annat sätt ur hälsosynpunkt otjänliga livsmedel, dels det ekonomiska syftet, som avser att i främst konsumenternas intresse säkerställa redlighet i handeln med livsmedel. Lagstiftningen skall vidare vara konkurrensneutral i den meningen att den skall gälla på lika villkor för alla livsmedel av liknande slag oberoende av härkomst. Livsmedelslagstiftningens föreskrifter för märkning av livsmedel syftar till att ge information till konsumenterna om vissa faktiska förhållanden som är av hygienisk, näringsmässig och ekonomisk betydelse i fråga om olika slags livsmedel. Färdigförpackade livsmedel skall därför vara tydligt och otvetydigt märkta med uppgifter om livsmedlets slag (beteckning), livsmedlets sammansättning (innehållsdeklaration), nettovikt eller nettovolym samt uppgifter om förpackaren eller tillverkaren. I fråga om ömtåliga livsmedel krävs dessutom uppgift om beräknad hållbarhetstid, datummärkning och förvaringsanvisning. För livsmedel som inte uppfyller livsmedelslagstiftningens krav i vissa hänseenden råder saluförbud. Det finns anledning för berörda myndigheter att noga följa utvecklingen på detta område. Konsumenternas berättigade krav på en korrekt hantering och märkning av livsmedlen måste tillgodoses. Varför sker då import av kött från sådana här djurslag? särskilt eftertraktat av de svenska konsumenterna? Nej, vi tror knappast det. Importens storlek framgår av nedanstående figur: Import av kött av åsna, mula, mulåsna, buffel vildsvin och get 1980-1984 Som framgår av figuren är importen inte särskilt stor. Vad som däremot är intressant är, att detta kött är befriat från införselavgift. Gällande regler rörande införselavgifter på kött återfinns i jordbruksnämndens Kungörelse med föreskrifter om avgifter vid import av livsmedel m.m. (JNFS 1985:1). Ur kungörelsen kan bl. a. utläsas följande införselavgiftsbelopp per : Hästkött, hela, halva eller fjärdedelar . Hästkött, annat . För vilt kött (stat. nr 02.01 800) av åsna, mula, mulåsna, buffel, vildsvin och get utgår ingen införselavgift. Dessa köttslag är de enda som undantas från denna avgift. Befrielsen från införselavgift är reglerad i en GATTöverenskommelse . För införande av införselavgift för dessa köttslag krävs sålunda en ny GATT-förhandling. En oseriös importör eller livsmedelsbutik kan alltså tjäna . per kg om kött som är befriat från införselavgift säljs under falsk varubeteckning. Det kan starkt ifrågasättas om det finns anledning att ha avgiftsbefrielse för någon köttimport. Enligt vår uppfattning finns det anledning att överväga införande av införselavgift för de ovan nämnda djurslagen (stat. 02.01 800). Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om införselavgifter för kött från vissa djurslag m. m. minab/gotab 1985 79742