ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G8022634 · 1985-01-25 00:00:00 — Lokalisering till inland av en kemisk industri Ungefär en tredjedel av vårt lands torvtäkter finns i , främst i inlandet. brytvärda torvtillgångar uppskattas till ca , i finns 6 miljoner. Arbetslösheten i inlandskommuner är den avgjort högsta i landet. I östra utgör arbetslösheten . var den svenska kemiska industrin till stora delar kolbaserad. På grund av låga oljepriser skedde därefter en omställning. Tillverkningen baseras numera praktiskt taget helt och hållet på petroleumråvara. De höjda oljepriserna och den osäkra tillgången på petroleumråvara har gjort att de kolbaserade processerna på nytt har blivit aktuella. har det svenska företaget utvecklat den industriella användningen av plasmateknologi framför allt med inriktning på det metallurgiska området. Teknologin har stora fördelar beträffande småskalighet. energiverkningsgrad och miljövänlighet. Plasmateknologin haren mycket stor potential även utanför det metallurgiska området, framför allt genom att den ger helt nya möjligheter att effektivt producera en ren och energirik gas ur kolhaltiga bränslen som torv. biomassa och angkol. Plasmateknologin används nu för kolförgasning i järnsvampverk enligt den s. k. PLASMARED-processen. Anläggningen drivs med en blandning av ångkol och vatten. är världsledande när det gäller utveckling och användning av plasmateknologi för industriella tillämpningar. I utvecklingsarbetet hare» flertal kolhaltiga bränslen provats, bl. a. olika kvaliteter av stenkol, träkol och olja. I praktiken kan man använda så gott som alla bränslen som innehåller grundämnet kol. med fördel exempelvis torv och biomassa. Vid kolförgasning med plasma tillförs energiråvaran i form av kol eller annat lämpligt bränsle och erforderlig reaktionsvärme i form av elektricitet via plasmageneratorer. Syntesgas framställd med hjälp av plasmateknologi är en utmärkt råvara för produktion av ammoniak för konstgödnings- och sprängmedelsindustrin. Plastindustrin kan ersätta dyrbar nafta vid tillverkning av olika plaster. Vidare kan metanol och syntetisk bensin produceras ur syntesgasen. Genom plasmateknologins relativa småskalighet och bränsleflexibilitet skapas här nya förutsättningar att lokalisera kemisk industri t. ex. till orter i inland, vilket med konventionell teknik skulle vara helt otänkbart. En annan resurs av stor omfattning för en inhemsk konstgödselindustri utgör utfallet av apatit, som kan förutsättas vid de norrbottniska gruvfälten. Som livsmedelskommittén påpekat i sitt framlagda betänkande är det angeläget med en utbyggd, svensk produktion av konstgödsel. att som sin mening ger regeringen till känna att förhållandena i i första hand bör beaktas vid utbyggnad av vår konstgödselindustri.
mot · G8022637 · 1985-01-25 00:00:00 — kommer internationella förhandlingar i att avgöra utformningen av reglerna för världens tekohandel efter det att det nuvarande multifiberavtalet löper ut . Dessa internationella förhållanden föranleder att den svenska tekopolitiken särskilt vad avser de handelspolitiska inslagen prövas inom berörda myndigheter. har en lång följd av utredningar allt ifrån textilstudie, SIND:s strukturutredning och en arbetsrapport från kommerskollegiums utredningssekretariat slagit fast att den tekopolitik som förs är verkningslös utom i ett avseende, nämligen att den stoppar den s. k. lågprisimporten. Enligt statistik från kommerskollegium kom under de tre första kvartalen 1984 av klädimporten från . Andelen var densamma de tre första kvartalen 1983. andel av övriga textilvaror (väv m. sjönk från de tre första kvartalen 1983 till under de tre första kvartalen 1984. De senaste tillgängliga statistikuppgifterna från SCB bekräftar att tekopolitiken misslyckats. De tre första kvartalen 1984 jämfört med sjönk konfektionsindustrins produktion . Såväl importen som exporten av konfektionsvaror var däremot oförändrad. Därmed steg importens andel av tillförseln till . Beträffande textilindustrin minskade produktionen . Importen ökade och exporten . Importens andel uppgick till . Så höga totala importandelar har tidigare inte förekommit. har haft så omfattande och rigorösa importregleringar av olika slag. Till och med tullens regler för fastställande av varors ursprung har fått en protektionistisk utformning. Kostnaderna för konsumenterna och därmed för av den förda tekopolitiken uppgår till mer än . Det är ett pris som är oacceptabelt för en politik som inte visat någon som helst varaktig framgång. De enda åtgärder som haft en märkbar effekt på tekoindustrin är de upprepade devalveringarna, dvs. generella ekonomipolitiska åtgärder. Som framgår av den ovan refererade statistiken har dock devalveringarnas effekter nu minskat t. o. m. för den kapitalintensiva textilindustrin. Det finns dock hopp för svensk teko. Det visas av de företag som trots allt dels visar goda resultat och dessutom anpassat sin verksamhet med hänsyn till det höga kostnadsläget i , dels till marknadens krav. Att det finns gott hopp för svensk teko visar även de goda exempel som schweizisk och dansk Tekopolitiken i dessa länder utmärks av att myndigheterna inte intervenerat utan låtit tekoindustrin utvecklas i enlighet med marknadens krav. har ingen motsvarighet till våra subventioner i form av äldrestöd eller industristöd motsvarande SIND:s tekoprogram, inte heller några importrestriktioner av betydelse. Trots det är tekoindustrin i i positiv bemärkelse av större betydelse för ekonomi än den svenska för . Tekopolitiken måste utifrån dessa erfarenheter, som är dokumenterade i flera utredningar, omprövas. Det är nödvändigt, inte minst från konsumentpolitiska utgångspunkter. Mot bakgrund av det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om en ny tekopolitik som på mer marknadsmässiga grunder sätter konsumenten i centrum.
mot · G8022640 · 1985-01-24 00:00:00 — , då AB Kanalbolag bildades har fritids- och turisttrafiken på kanalen samt verksamheten i övrigt utvecklats i en takt, som nog överträffat de förväntningar som fanns när det gamla Kanalbolaget övertogs av staten. Att det nya företagen skulle nå ett resultat, där inkomsterna balanserade utgifterna kunde inte förutsättas av dem som kände till förutsättningarna. Styrelsen fram hade vid upprepade tillfällen hos regeringen begärt att förlusten skulle täckas och att AB Kanalbolag skulle ges erfoderligt rörelsekapital. Tillstånd begärdes också att få försälja en del fastigheter. Regeringen avvisade dåvarande styrelsens framställningar utom i något enstaka försäljningsärende. En ideell förening vid namn uppvaktade statsrådet och chefen för och föreslog att genom aktieemission tillföra AB Kanalbolag erfoderligt kapital. Detta erbjudande som skulle ha besparat samhället åtskilliga miljoner i utgifter förkastades då. I stället beslöt i tilläggsbudget I 1984/85 att anvisa 10,5 miljoner i förlusttäckning till bolaget. beslöt regeringen att domänverket skulle överta förvaltningen av statens aktier i bolaget och därmed också tillsätta en ny styrelse. Anmärkningsvärt var det mål som ställdes för domänverket: skall eftersträva att upprätthålla kanalrörelsen i nuvarande omfattning. Det innebär med andra ord att någon utökad turisttrafik eller annan trafik på inte förutsätts och att det för domänverket endast gäller att eftersträva att nå nuvarande omfattning. Eftersom moderata samlingspartiet i andra motioner anser att många av domänverkets markinnehav och olika bolag bör avvecklas och försäljas till privata intressenter anser vi att så också bör ske med AB Kanalbolag. Vi anser att när det gäller att driva kanalverksamheten så vet vi att det finns intressenter, som kunde göra mera lönsam på ett effektivare sätt än som sker; speciellt eftersom föreningen och näringslivet erbjudit sig att driva verksamheten på mer marknadsmässiga vilkor än som är fallet. Vi anser att en privatisering och mer offensiv marknadsföring bör ske av . Med anledning av vad sorn anförts hemställs att hos regeringen begär förslag till åtgärder i syfte att privatisera på sätt som i motionen angivits.
mot · G8022641 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:2641 Ett järnsvampverk i malmfälten Till fjolårets motionerade undertecknad om att förutsättningarna för ett järnsvampverk i malmfälten skulle utredas. var också planer på ett järnsvampverk i aktuella. Dessa har senare skrinlagts och en lokalisering till malmfälten i har blivit alltmer aktuell. En genomgång av planeringsläget för ett järnsvampverk i malmfälten ger dock en oklar bild av vad som är på gång, vem som håller i de viktigaste trådarna i planeringen och vilka intressenter som f. n. är inblandade i projektet. Enligt uppgift har det bildats ett särskilt aktiebolag med och kommuner som huvudintressenter, och i detta bolags regi är en del utredningar på gång. Det är ett bra kommunalt initiativ. I ett kommande järnsvampverk bör rimligtvis de statliga företagen också vara intressenter på planeringsstadiet och ev. vid en framtida drift. Någon större aktivitet från det hållet har inte förmärkts. Måhända har de hittillsvarande bekymren i dessa båda företag att få produktionen lönsam varit ett psykologiskt hinder för ett engagemang i ett nytt projekt. Norsk Hydro har visat intresse för ammoniakframställning i samband med projektet. Tillsammantaget verkar det som en målveten utredning, men alla intressenter sammankopplade saknas. Enligt min mening bör regeringen nu ta ett samlat grepp på projektet i fråga och ta ansvaret för att förutsättningarna för en lokalisering av ett järnsvampverk till malmfälten får en allsidig belysning. Med stöd av det anförda hemställs att i skrivelse till regeringen begär att regeringen tar det övergripande ansvaret för att en utredning beträffande lokaliseringen av ett järnsvampverk i malmfälten kommer till stånd.
mot · G8022643 · 1985-01-25 00:00:00 — i och till kommunala beredskapsarbeten De allmänna beredskapsarbetena utförs med ett statsbidrag om i kommunerna. I budgetpropositionen föreslås att statsbidraget sänks till . I praktiken har emellertid statsbidraget inte alltid kommit att tillämpas på avsett vis. Det finns länsarbetsnämnder som erbjuder kommunerna beredskapsarbetsmöjligheter med statsbidrag angivit i kronor per dagsverke. Det har kommit att innebära en övervältring av kostnaderna på kommunerna som inte är i enlighet med de intentioner beslutat. Enligt vår mening är det viktigt att kommunerna finner möjligheter att ställa tillräckligt antal beredskapsarbeten till förfogande. Det ger en möjlighet att utanför den ordinarie arbetsmarknaden ändå kunna göra en samhällsviktig insats. Arbetsmarknadskungörelsen bör utformas på så entydigt sätt att statsbidrag till kommunala beredskapsarbeten utgår i enlighet med det procenttal varom fattat beslut. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen beträffande statsbidrag till kommunala beredskapsarbeten.
mot · G8022644 · 1985-01-25 00:00:00 — I olika sammanhang, bl. a. utredningar kring jourtjänst och i anslutning till löneförhandlingar, har konstaterats att vissa läkare - främst i anslutning o. d. - arbetar under mycket långa arbetspass. Pass kan förekomma. Det stora arbetstidsuttaget har senare i regel kompenserats med sammanhängande ledighet. Den enskilde läkaren kan känna sig pressad att ta på sig långa arbetspass med hänsyn till belastningen på hans arbetsplats. Av omsorg om de sjuka och lojalitet med arbetskamrater ställer han sig till förfogande även om han känner att han slits mycket. Systemet har gjort att vissa läkare belastas extra mycket. I regel är arbetstiderna hårt reglerade i lag och avtal för sådana grupper på arbetsmarknaden som med hänsyn till risken för misstag och felgrepp vid övertrötthet kan förorsaka olyckor. Den yrkesmässiga biltrafiken har exempelvis sådana regler liksom flygledare och flygande personal. Motsvarande regler borde även övervägas för läkare och i den mån detta inte är gjort även för övrig sjukvårdspersonal som garanti för att inte alltför lång sammanhängande arbetstid förorsakar misstag beroende på trötthet. Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställs att hos regeringen begär utredning om lämpliga åtgärder för att reglera läkararbetstiden på ett med hänsyn till uppgiften rimligt sätt.
mot · G8022646 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. Avskaffande av taket för särskilda lönebidrag I proposition 1983/84:122 föreslog regeringen att ett särskilt lönebidrag skulle inrättas för att bereda vissa svårt handikappade möjlighet till ett arbete. Förslaget vann bifall, men redan vid riksdagsbehandlingen hävdade vpk att man borde ta bort det tak för totalt antal timmar som propositionen innehöll. Således skulle lönebidrag motsvarande av lönekostnaden kunna lämnas i en omfattning som motsvarar och bidrag motsvarande i en omfattning av . Behovet av det särskilda lönebidraget har, som man kunde vänta sig, visat sig vara mycket stort. Enligt uppgift återstår inget utrymme för nyanställningar med 90-procentigt särskilt lönebidrag. Denna lönebidragsform har således visat sig mycket effektiv när det gäller att bereda sysselsättning åt dem som har det mest utsatta läget på arbetsmarknaden. Vpk anser därför att åtgärden måste utnyttjas fullt ut och upprepar därför förslaget att taket för det totala antalet årsarbetstimmar för särskilt lönebidrag bör tas bort. Under hänvisning till det anförda föreslås 1. att beslutar att begränsningen av den totala omfattningen av 90-procentigt och 50-procentigt särskilt lönebidrag skall avskaffas, 2. att vad gäller medelsanvisning hemställer hos regeringen om förslag på tilläggsbudget. (vpk) (vpk)
mot · G8022647 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:2647 Ändring av reglerna för vissa arbetsmarknadspolitiska åtgärder I propositionen, under bilaga, föreslås att ger regeringen ett bemyndigande att ändra reglerna för vissa arbetsmarknadspolitiska åtgärder som arbetsmarknadsläget i kan komma att kräva. Den framtida arbetsmarknadssituationen i kan komma att kräva extraordinära arbetsmarknadsinsatser. Detta gäller särskilt tiden mellan Uddevallavarvets nedläggning och etableringen av Volvos nya bilfabrik. Från ser vi det som naturligt att samhället går in med skilda åtgärder av bl.a. utbildningskaraktär för att stödja de arbetslösa. De åtgärder som kan komma att krävas i kan bli omfattande. Det är därför viktigt att de, i den mån de inte ryms inom ordinarie anslag, blir föremål för prövning och ansvar. Jag anser därför inte att regeringen utan att höra skall få ändra de principer som generellt gäller för arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Sådana ändringar skall också i fortsättningen underställas prövning. Med anledning av vad jag i motionen anfört hemställer jag att avslår regeringens hemställan om att få ändra reglerna för vissa arbetsmarknadspolitiska åtgärder.
mot · G8022648 · 1985-01-25 00:00:00 — Undanröjande av hinder för ensamföretagare att verka som underentreprenör tillskrev chefen för angående hinder för ensamföretagare att verka som underentreprenör. NO påtalade i skrivelsen förhållanden vid tillämpningen av MBL, som inte synes ha förutsetts vid lagens tillkomst. Skrivelsen initierades genom en anmälan till NO från en ensamföretagare inom elektronikbranschen. Företagaren förvägrades arbete som underentreprenör åt en generalagent inom samma bransch på grund av att Svenska elektrikerförbundets avd 1, El-ettan, i enlighet med MBL 38 och 39 §§ vägrat acceptera ensamföretagare som entreprenör. Bakgrunden till El-ettans veto är att har fattat ett generellt beslut att inte teckna avtal med företag som ej har anställda, som man i MBL-förhandlingar inlägger veto mot entreprenörer som saknar kollektivavtal. NO konstaterar således att detta inte är ett enstaka fall. Blott företagens kännedom om det instrument som MBL 39 innebär och behov av välförhållande till facket medför att de undviker anlita underentreprenörer som saknar anställda. Detta leder till att konkurrensen mellan små och stora företag snedvrids i oönskad riktning. Det är av stor betydelse, både för de enskilda som i detta fall drabbats av missbruket av medbestämmandelagstiftningen och för förmåga att utvecklas som industrination, att konkurrensbegränsande hinder av detta slag undanröjs. Med stöd av det ovan anförda hemställs att hos regeringen anhåller om sådana ändringar i 39 § medbestämmandelagen att arbetstagarorganisation inte ges möjlighet att utestänga företag utan kollektivavtal/separatavtal från att konkurrera om entreprenader på lika villkor.
mot · G8022649 · 1985-01-24 00:00:00 — m. fl. AMS-medel för vård av naturreservat m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:1413 hemställs att beslutar att ytterligare 10 milj. kr. av AMS-medel får disponeras för vård av naturreservat m. m. () () () () i < -. .«', < > ; i I,V ' ii! .- i: > * > : . a: i . 1 :... .' i: '/ . ' ' / , - ,
mot · G8022650 · 1985-01-24 00:00:00 — m. fl. Arbetsmarknadspolitiska insatser inom naturvården I liksom i andra delar av landet har såväl naturreservat som andra värdefulla naturområden under en följd av år framför allt skötts genom arbetsmarknadspolitiska insatser. Genom röjningsarbeten och andra likartade insatser har landskapet kunnat hållas öppet och naturen getts den vård som varit avsedd genom säkerställandet av områdena. Under /84 satsades drygt 15 milj. kr. på beredskapsarbeten inom natur- och kulturvårdsområdena i . För /85 satsas 11 milj. kr. på dessa arbeten i . Många människor som eljest varit svåra att placera på arbetsmarknaden har genom dessa arbetsmarknadspolitiska insatser fått arbete. Insatserna har således varit av en väsentlig betydelse såväl inom arbetsmarknadspolitiken som för natur- och kulturvården. Beslut om användningen av beredskapsmedel fattas av länsarbetsnämnderna. Vi vill understryka betydelsen av att länsarbetsnämnderna vid sin planering av användningen av beredskapsmedel ger hög prioritet till insatser just på de berörda områdena. Det är väsentligt att insatserna för att främja naturvården och kulturminnesvården kan fortsätta på samma sätt som . Från sida har farhågor uttalats för att de förändringar i fråga om beredskapsmedel som beslöt om skall få förödande konsekvenser för naturvården. Som vi ovan understrukit anser vi det vara väsentligt att de av beslutade förändringarna inte får dessa konsekvenser. Mot bakgrund av det sagda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om nödvändigheten av hög prioritering i fråga om beredskapsinsatser på naturvårdens och kulturminnesvårdens område. () () HANS () () 1984/85 2650-2657 1 1984/85.
mot · G8022651 · 1985-01-25 00:00:00 — Översyn av förhandlingssystemet på arbetsmarknaden I budgetpropositionen Bilaga 14 Industridepartementet anmäler departementschefen avsikten att tillkalla en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppgift att utreda ägar- och inflytandefrågor i näringslivet. Därmed tillgodoses delvis det förslag som framförts i motion från . Utredningen avses uppenbarligen få möjlighet att också behandla det ökande och oroande korsvisa ägandet mellan i synnerhet storföretag. Maktkoncentrationen i vårt moderna och komplicerade samhälle har många skepnader. Att belysa och analysera olika maktcentra i samhället borde vara en viktig uppgift för forskningsråden, , de statsvetenskapliga institutionerna vid universitet och högskolor. Därvidlag kan också den norska maktutredningen ge viktiga uppslag. Ett principiellt viktigt och grundläggande problem är emellertid när maktutövningen leder till öppen konflikt med vida konsekvenser för många människor, som i sin tur knappast kan skydda sig på egen hand. Ett sådant område utgör avtalsmarknaden, där tredje man ofta drabbas och där avsikten ofta också är att så skall ske. Där finns det särskild anledning att vara observant på maktutövningens gränser och vilka metoder som krävs för att samhället/staten skall kunna skydda allmänheten. års konflikter har gett ett rikt erfarenhetsmaterial, bl. a. sammanfattat i Arbetsmarknadsstriden I-II (SOU 1984:18-19). Ur allmänhetens synpunkt är det viktigt, att konflikter kan bringas till ett slut och samhällsskadorna minimeras. Ur sårbarhetssynpunkt finns det anledning att se över gällande regler om samhällsfarliga konflikter. Exempel på områden där samhällsfarlighet inträder är när statsmakterna inte kan verka eller när samhällsekonomin, energiförsörjningen, samfärdseln, betalningsförmedlingen, skatteväsendet, gräns- och kustbevakning inte fungerar. Detsamma gäller naturligtvis polis, försvar och domstolsväsende. Särskilt känsliga områden är också massmedia samt samhällsverksamhet för svaga grupper som behöver vård och omsorg. Avtalsförhandlingar och arbetsfred är utomordentligt avgörande frågor för den välfärd som rör alla medborgare. Ansvaret för att förhandlingssystemet fungerar åvilar statsmakterna. Därför borde en översyn av förhandlingssystemet ske med utgångspunkt från senare års erfarenheter och avse bl. a. varseltider, tillgång till erfarna medlare, inrättande av ett särskilt organ som kan avgränsa vad som är samhällsfarliga konflikter och där allmänheten måste ha ett direkt inflytande vid sidan av representanter från arbetstagare och arbetsgivare. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att hos regeringen begära en maktutredning som kan se över dagens förhandlingssystem i syfte att minska konfliktriskerna och mildra konsekvenserna för allmänheten vid konflikter i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · G8022653 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:2653 Bidrag till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet I budgetpropositionen bil. 15 G föreslås medel till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet med . Anslaget räknas upp med . för eventuellt nytillkommande organisationer och på grund av ökat medlemstal för vissa organisationer. På grund av inflationsutvecklingen som blev dubbelt så hög som regeringens målsättning och som även kan stiga till helt annan nivå än regeringen tänkt sig bör anslaget till kvinnoorganisationerna höjas med . för att ej alltför mycket urholkas i värde. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att till Bidrag till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet för /86 anvisa ett förslagsanslag av .