mot · G802603 · 1985-01-17 00:00:00 — Bibehållande av den fasta paviljongen vid sjukhus Regeringen bör vidtaga sådana åtgärder att den fasta paviljongen vid kan behållas som riksenhet för den psykiatriska vården. Kriminalpatienter inom den psykiatriska vården som bereder sjukhusen speciella problem vårdas på särskilda vårdenheter. Fasta paviljongen vid de psykiatriska klinikerna. med 24 vpl är en sådan enhet. Den fasta paviljongen i har liksom den andra enheten vid Säters sjukhus inte något avgränsat upptagningsområde utan utgör riksenhet. Hur de olika sjukvårdshuvudmännen får utnyttja platserna grundar sig på bestämmelser i mentalsjukvårdsavtalen. Inom och pågår ett arbete med att förändra vårdorganisationen för den psykiatriska vården. Enligt intentionerna i de förslag som har remissbehandlats skall ansvaret för denna typ av vård inordnas i regionsjukvården. Någon överenskommelse om en sådan förändring mellan sjukvårdshuvudmännen och staten har ännu inte träffats. Vid en organisationsförändring bör regeringen, som ansvarig för riksintresset, verka för att Västerviksenheten får vara kvar som med riksintagning. Statens ansvarstagande för denna speciella vårdform kräver också att statsmakten garanterar en fortsatt kvalificerad vård på detta område även för framtiden. Ur vårdpolitisk synpunkt är det viktigt att Västerviksenheten får vara kvar också . Ett klart dokumenterat platsbehov föreligger enligt prop. 1980/81:6 om regionsjukvården. Som framgår av rubriceringen av dessa patienter krävs det en mycket kvalificerad vård. Den kan bäst bedrivas i därför särskilt avsedda kvalificerade specialenheter. För patienternas bästa är det mycket viktigt att inte kvalitets- och effektivitetsaspekter sätts åt sidan vid en omorganisation. Vid den fasta paviljongen, norra klinikerna, har sluten psykiatrisk vård för särskilt vårdkrävande - och med upptagningsområde för hela landet - bedrivits sedan mycket . Här finns således en erfarenhet och ett kunnande som man även fortsättningsvis bör dra nytta av. har också en hög effekt i vårdarbetet kunnat visas upp. I finns också expansionsmöjligheter i form av såväl medicinskt kvalificerad personal som lokaler genom den decentralisering av länspsykiatrin som skett. Att bedriva vård i olika former kan inte i sig motiveras av regionalpolitiska skäl eller sysselsättningsskäl. Det måste i första hand vara de medicinska och vårdideologiska skälen som är avgörande. Först då hinder av medicinsk eller vårdideologisk karaktär inte föreligger kan regionalpolitiska och/eller sysselsättningsmässiga skäl vägas in. Beträffande Västerviksenheten sammanfaller samtliga dessa skäl mycket väl. ligger i ett område med vikande sysselsättning. Inte minst har kommunen tappat många arbetstillfällen på vårdområdet genom den omstrukturering av vården som skett . Dels har tidigare under statligt huvudmannaskap utgjort en central vårdenhet för landet inom mentalvården som förändrats och decentraliserats som tidigare nämnts. Dels har en sammanslagning av de tidigare två landstingen i län skett varvid en del av den somatiska vården centraliserats från till . Dessa förhållanden har medfört mycket svåra förluster av sysselsättningstillfällen för . Kommunen har också haft en besvärande avfolkning. Vid det senaste årsskiftet tappade kommunen 286 invånare. har kommunen minskat med ungefär 1 000 personer. De 60-talet anställda vid den fasta paviljongen i har således stor betydelse för befolkning och sysselsättning i kommunen. Den planerade omorganisationen av den psykiatriska vården bör därför göras på ett sådant sätt att vård av speciellt vårdkrävande patienter som dömts till sluten psykiatrisk vård skall kunna ske som vid den fasta paviljongen i . Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att hos regeringen begära åtgärder som syftar till att den fasta paviljongen vid som behålles som riksenhet för den psykiatriska vården.