mot · G8021940 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:1940 m. fl. Fortsatt verksamhet vid enheten för radiologisk onkologi Regeringen har i bilaga till budgetpropositionen föreslagit en nedläggning av enheten för radiologisk onkologi vid . Utöver att konstatera att det inte har varit möjligt att bereda utrymme för enhetens finansiering inom ramen för , lämnar regeringen ingen motivering till varför enheten bör läggas ned. Sålunda avstår regeringen från att analysera konsekvenserna av en nedläggning av den forskning som bedrivs vid enheten. Vi finner detta så mycket mera anmärkningsvärt som med anledning av en motion behandlade enhetens verksamhet och därvid uttalade att fortsatta överväganden borde ske angående enhetens framtida finansiering och lokalisering. som behandlade frågan uttalade (JoU 1983/84: 34): Det är dock enligt utskottets mening viktigt att berörda huvudmän ges erforderligt rådrum att planera för den fortsatta verksamheten på något och inte tvingas att nu kalkylera med en partiell nedläggning av verksamheten, vars konsekvenser för strålskyddsverksamheten m. m. ej f. n. synes kunna överblickas. Utskottet anser att strålskyddsinstitutet och unversitetet tillsammans bör kunna finna möjligheter att finansiera verksamheten under ytterligare någon tid, förslagsvis ett budgetår, i avvaktan på resultatet av de fortsatta övervägandena. I fråga om finansieringen under en sådan övergångstid vill utskottet endast peka på möjligheten till fortsatt avgiftsfinansiering via kärnkraftsindustrin, vilket ej skulle utgöra någon belastning för statskassan. Någon utredning av enhetens framtida verksamhet och organisation har inte skett efter det att behandlade enhetens framtid. Regeringen har ställt en förfrågan till med anledning av vilken har svarat att man inom tillgänglig budget inte kan finansiera verksamheten vid enheten för radiologisk onkologi. har emellertid understrukit vikten av att enheten kan fortsätta sin forskning och instämde i cancerkommitténs yttrande att den unika kompetens som finns vid enheten bör bevaras. Vid beredningen av budgetpropositionen inom har heller inga kontakter tagits med enhetens ledning eller personal. Vi kommer senare i denna motion att yrka att forskningsverksamheten vid enheten för radiologisk onkologi får fortsätta i nuvarande form. Eftersom regeringen i propositionen avstår från att såväl analysera enhetens verksamhet som föreslå hur den där pågående forskningsverksamheten i fortsättningen skall bedrivas anser vi det angeläget att närmare beskriva enhetens tidigare organisation och inriktningen på den forskning som enheten bedriver. Den radiobiologiska försvarsforskningen kom ursprungligen att koncentrera sig på överlevnadsproblem för befolkningen i de radioaktiva beläggningsområden som uppstått efter marknära bombexplosioner. Den radiobiologiska institutionen vid FOA utvecklades därför successivt till ett tumörpatologiskt laboratorium. utvecklades emellertid åter lättare, s. k. taktiska vapen (t. ex. neutronbomber) varigenom de höga stråldoserna igen kom att bli försvarsmässigt intressanta. Det blev också aktuellt att ta med risken för krigshandlingar mot kärnkraftsanläggningar i försvarsbilden. beslöt därför i samband med omlokaliseringen av institutionen till , att den radiobiologiska forskningen skulle inskränka sig till studier av de höga stråldosernas akuta effekter. Forskningen rörande de låga stråldosernas cancerframkallande verkan ansågs böra överföras till civila myndigheter, eftersom just cancerrisken var grundläggande för normer och högsta tillåtliga stråldoser i fredstid. Den av regeringen tillsatta radiobiologiutredningen kom fram till samma slutsats (Ds U 1981: 6) och föreslog att personalen som utgjorde större delen av den gamla institutionens personalstyrka skulle organisatoriskt överföras till statens strålskyddsinsitut (SSI). Regeringen beslöt , att man av skulle dela upp ansvarsförhållandena för den fortsatta verksamheten, så att () övertog den administrativa delen av verksamheten samt gav personligt tjänster åt sex av de anställda (de s. k. NOM-garanterna). Övriga sex tjänster liksom driftkostnaderna för forskningen skulle bestridas med avgifter från kärnkraftsindustrin via SSI. Lokaler och service skulle också i fortsättningen tillhandahållas av FOA. Laboratorierna i Ursvik var speciellt byggda för radiobiologiskt forskningsarbete. Gruppen fick namnet enheten för radiologisk onkologi. påtog sig den i regeringsbeslutet förutsatta utvärderingen av verksamheten och tillsatte en internationell granskningsgrupp bestående av tre personer, för bedömning av verksamheten vid enheten och dess anknytning till strålskyddet. Granskningsgruppen avlämnade en rapport . Denna var i många punkter kritisk och förordade en rad förändringar, men ansåg att verksamheten borde fortsätta med de föreslagna ändringarna. På grundval av detta utlåtande beslöt SSI att i sin budget /85 inte ta med finansiering av de delar av enhetens verksamhet som tidigare bekostats via institutet. En sådan finansiering upptogs inte heller i budgetproposition . Forskningen vid enheten för radiologisk onkologi Enheten synes vara det enda laboratorium i där man studerar den joniska strålningens cancerframkallande verkan på djur. Den utgör därför den enda nordiska instans som deltar i ett vidare internationellt sammanhang för studier av strålningens cancinogena verkan i däggdjur och i de internationella biologiska undersökningarna av strålrisker. Det finns dock ett antal svenska, epidemiologiska undersökningar som vunnit stort internationellt intresse. Den mest omfattande av dessa har initierats av enheten. Modern onkologi (tumörlära) har klart visat att kostvanor, vissa sjukdomar, rökvanor, levnadssätt, ärftliga faktorer etc. har stor betydelse för utvecklingen av tumörer. Detta förhållande har mycket starkt framhållits i det avgivna betänkandet från cancerkommittén och av mot cancer. () har uppskattat att av alla cancerformer initieras och/eller påverkas av sådana faktorer. Forskningen vid enheten har inriktats på att finna och förklara verkan av sådana faktorer, för att klargöra varför vissa kategorier människor är speciellt strålkänsliga med avseende på tumöruppkomst och därmed skapa en kunskap om och förståelse av riskerna med de låga stråldoserna. Forskningen vid enheten har härvid kunnat ge svar eller lämna viktiga bidrag till svaren på en rad frågor rörande den observerade tumöruppkomsten i befolkningar som utsatts för kärnvapenexplosioner eller som yrkesmässigt eller av medicinska skäl exponerats för joniserande strålning. Många av dessa arbeten har utförts i samarbete med olika svenska, europeiska och amerikanska institutioner. Inom ramen för verksamheten inom Group (EULEP) deltar enheten i gruppens samtliga kommittéer. Vid enheten bedrivna studier av andra effekter än tumörer Den mångåriga erfarenheten av strålskyddsproblemen har medfört att enhetens tjänster även tagits i anspråk för utredningar och beräkningar av radiologiska säkerhetsfrågor, som ligger utanför tumörproblematiken. Här skall bara nämnas ett par svenska exempel. På uppdrag av i , och har beräkningar gjorts vid enheten över konsekvenserna för människor och livsmedelsproducerande djur i radioaktiva beläggningsområden som bildats efter kärnvapenexplosioner eller omfattande reaktorolyckor. Beräkningarna har i många avseenden givit en ny syn på problemen med radioaktiva markbeläggningar och utnyttjandet av födoämnen från sådana områden. All undervisning i radiologisk katastrofmedicin i har ombesörjts av enheten och dess föregångare, radiobiologiska institutionen vid FOA. Undervisningen omfattar med. kand. vid samt läkare vid arméns och marinens sjukvårdsskolor, inalles omfattande mellan 500 och 700 personer . De läro- och instruktionsböcker i ämnet radiologisk kata strofmedicin som utgivits i vårt land har skrivits av chefen för den gamla FOA-institutionen och enheten för radiologisk onkologi. Internationell och nationell representation Utöver mer tillfälliga sakkunniguppdrag i svenska och utländska kommittéer och utredningar är personal vid enheten för radiologisk onkologi representerade i en rad nationella och internationella organ rörande cancerforskningen. Enhetens chef är styrelseledamot i (), som är den övergripande sammanslutningen för ali strålforskning. Enhetens chef är bl. a. kallad av : s kongress för utredningsarbete rörande konsekvenserna för den amerikanska befolkningen av atombombsproven i och av för motsvarande arbeten rörande konsekvenserna av medicinska bestrålningar. Han har också på uppdrag av den franska strålskyddsmyndigheten ombetts att, tillsammans med denna myndighet, utarbeta en ny vetenskaplig grund för strålskyddsbestämmelser och skapa praktiska normer för dessas tillämpning, främst med avsikt att åstadkomma möjligheter för jämförelser av radiologiska med icke-radiologiska risker. Forskare vid enheten deltar också i en rad svenska och utländska samprojekt. Hit hör bl. a. internationella arbeten rörande den histopatologiska klassificeringen av tumörer där enheten deltar med egna vävnadssnitt och i publiceringen av det löpande verket Turnor . Forskare vid enheten har också deltagit i utredningar av försöksdjurstekniska frågor sasmt i försöksdjursetiska nämnden. Konsekvenser av en nedläggning av enheten för radiologisk onkologi En nedläggning av enheten skulle främst innebära att enda laboratorium för studier av stålinducerad cancer i djur upphör att finnas till. Cancerkommittéen har i skrivelse till jordbruksministern påvisat vad detta skulle innebära inte minst i fråga om förlorad kompetens inom ett viktigt hälsoområde. Flera av internationella åtaganden och uppgifter rörande cancerforskning måste delvis avbrytas och i andra fall successivt tvingas att upphöra skulle förlora sin enda internationella representant inom detta område experimentellt strålningsframkallande av tumörer i djur. Samarbetsprojekten måste avbrytas och stora summor nedlagda pengar gå till spillo. Många viktiga ting måste för alltid försvinna, t. ex. den musstam (CBA/S) som avlas vid enheten och som äger ett alldeles speciellt tumörspektrum, välkänt världen över, måste slås ut. Vårt land kommer att snabbt förlora en väsentlig del av den kunskap och kompetens som rör den grundläggande verkan för ali strålskyddsverksamhet, nämligen utvecklingen av tumörer i bestrålade människor. Som påpekats av cancerkommittén kommer också en väsentlig kunskapskälla för icke-radiologisk bildning av cancer att gå förlorad om enheten läggs ned. Det är endast ett fåtal laboratorier i vårt land som utför eller har potentiella förutsättningar att utföra mera omfattande studier av cancerinducering i djur. Utöver samarbetsprojekt inom sitt kompetensområde har enheten genom personalens erfarenhet och sin Iaboratorieutrustning kunnat utföra bestrålningar och injektioner av radioaktiva ämnen åt andra institutioner, t. ex. och sjukhuset, och . En nedläggning av enheten skulle försvåra och i vissa fall omöjliggöra sådana arbeten. Framtid för enheten för radiologisk onkologi Som framgått av vår redogörelse beträffande den forskning som utförs inom enheten för radiologisk onkologi anser vi denna utomordentligt värdefull. Vi vet att de miljörisker som människorna utsätts för innebär stora faror för vår hälsa och att det därvid är mycket viktigt att studera uppkomsten av cancer. Särskilt angeläget är det att denna forskning bedrivs som grundforskning, vilket är fallet vid enheten för radiologisk onkologi. Vi vill påminna om den betydelse som vid ett flertal tillfällen har uttalat att den fäster till en högkvalitativ grundforskning. Den forskning som bedrivs vid enheten måste därför ges garantier att fortsätta. Detta bör ske inom ramen för en sammanhållen organisation. Därigenom tillvaratas den kompetens som finns uppbyggd inom enheten och det internationella arbete som enheten deltar i. Vad vi här har anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Som framgått ovan bedriver enheten sin verksamhet i lokaler i anslutning till FOA: s verksamhet i Ursvik utanför . I organisatoriskt hänseende har enheten viss koppling till . Det bör ankomma på regeringen att i samråd med berörda myndigheter samt enheten överväga huruvida enheten i fortsättningen skall vara knuten till eller någon annan forskningsenhet i . Regeringen bör återkomma till med förslag angående detta. Enhetens verksamhet finansieras dels via medel från univesitet, dels med avgifter från kärnkraftsindustrin. För /86 bör samma finansieringsform användas. Huruvida avgifter från kärnkraftsindustrin i fortsättningen skall utnyttjas för att finansiera enhetens verksamhet bör därvid övervägas. Vad vi här har anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Med anledning av vad vi i motionen anfört hemställer vi 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs angående en fortsatt versamhet vi enheten för radiologisk onkologi, 2. att hos regeringen begär förslag, efter samråd med enheten samt berörda myndigheter, till vilken forskningsenhet enheten för radiologisk onkologi i fortsättningen skall knytas, 3. att beslutar att verksamheten vid enheten för radiologisk onkologi för /86 skall finansieras via anslag till samt med avgifter från kärnkraftsindustrin. PER () ()