ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G8021904 · 1985-01-24 00:00:00 — Regler för statens stöd till studiecirklar finns i förordningen om statsbidrag till studiecirklar m. m. (SFS 1981: 518) samt i tillämpningsföreskrifter som utarbetats av . Inom idrottsrörelsen upplevs bestämmelserna i flera avseenden som begränsande och krångliga. Från sida har betonats idrottsrörelsens ställning som en fri folkrörelse som själv skall forma sin framtid. Det är en enligt vår mening bra syn. Följden blir helt naturligt att idrottsrörelsens organisationer själva har att bestämma över sin verksamhet, utforma den så att den överensstämmer med rörelsens mål och syften. Villkoren för statens stöd skall inte utformas så att reglerna styr verksamheten. I SÖ:s föreskrifter (SÖ-FS 1983: 175) sägs: Statsbidrag utgår inte till studier i teknikskolning (träning), tävlingsregler (regelinlärning och regeltolkning) eller utövande idrott. I ett remissvar har SÖ uttryckt sig så här: Instruktörsutbildning som är huvudsakligt inriktad på den enskilda idrottsgrenen och avser regelinlärning, regeltolkning, träning och instruktion för utövande av den enskilda idrottsgrenen kan inte godkännas. Konsekvensen av dessa regler blir att idrottsrörelsen inte får stöd till vissa utbildningar i praktisk idrottsmetodik, till delar av instruktörsskolningen och till inslag i domarutbildningen. Det tycks vara svårigheter att se skillnaden mellan praktisk idrottsmetodik och träning. Enligt vår mening är det givetvis riktigt att statsbidrag via studiecirkelsförordningen inte utgår till träning och tävlande. Däremot anser vi det rimligt att och specialförbundens skolning av ledare, domare och instruktörer samt övriga funktionärer kan få stöd om det sker i studiecirkelform. Naturligtvis måste sådan utbildning också ha praktiska inslag för att bli effektiv och åskådlig. Mot bakgrund av vår inställning till idrotten som en fri folkrörelse ser vi det som angeläget att ovan beskrivna begränsningar undanröjs. En sådan förändring stämmer också väl överens med strävandena att förenkla och avbyråkratisera kontakterna mellan myndigheterna och allmänheten. En översyn bör därför ske av förordningen om statsbidrag till studiecirklar m. m. i den riktning som vi påtalat. Med stöd av det anförda hemställer vi att hos regeringen hemställer om en översyn av förordningen om statsbidrag till studiecirklar (SFS 1981: 518) i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · G8021905 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:1905 Lyssna till den granens susning vid vars fot ditt bo är fäst hette det på pärmen till som sattes i händerna på en nu åldrad generation. är skog, säger turisterna från andra länder, när de summariskt skall berätta om en färd i vårt land. Skogen är vår största tillgång, en omistlig resurs i alla hänseenden. Ekonomiskt och socialt; vår industri och vår export likaväl som turism och rekreation är avhängiga träden och växterna, faunan och , denna levande värld ned till mikroorganismer och osynliga faktorer som påverkar klimat och livsvillkor för oss alla. I när skogen visar sig vara hotad mer än någonsin, är det viktigare än förr med kunskap om skogen och om dess vård. Varje svensk skolelev bör på ett tidigt stadium få undervisning därom elementärt och efter hand i högstadiet, en allmän utbildning i skogsvård. Det kommer att bli ett uppskattat ämne, det ger kunskaper som alla har nytta av men det kan också betyda något mycket positivt för skolans inre miljö och trivseln i klass och skola. Även om det finns information om skogen och naturen inom andra ämnen, torde en utbildning i skogsvård som ett särskilt ämne dels vara effektivare när det gäller att ge verklig kunskap om skogen, dels underlätta undervisningen. Med stöd av vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om allmän utbildning i skogsvård i skolan.
mot · G8021906 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:1906 Det torde vara ostridigt att allmän hederlighet och respekten för lag och ordning är sämre än vad som är önskvärt i ett civiliserat samhälle. Det är sannolikt att detta åtminstone till en del beror på skolans sekularisering, och det är tänktbart att tillståndet skulle kunna förbättras om undervisning i etik inte om etik infördes i . Den närmast till hands liggande grund på vilken en sådan undervisning skulle kunna bygga är väl Kants kategoriska imperativ, som dock är alltför avancerad för grundskolestadiet. En beprövad grund för etikundervisningen är emellertid dekalogen, tio bud. En etisk undervisning i ett samhälle som vårt med flera folkgrupper och olika religioner bör ju dessutom bygga på något som över etniska gränser och trosskillnader godkänns och accepteras. Både kristna och judiska bekännare godkänner dekalogen, men även agnostiker och medlemmar av andra samfund torde i det allra mesta vara ense med budordens höga syfte och den lyftning över rasbarrirärer och egoism de uttrycker och den verkan deras efterlevnad visat sig medföra i när de lärdes och respekterades. Debatten om solidaritetens förverkligande enskilda och folk emellan överallt i världen visar att människor i allmänhet frågar efter klara normer, rättfärdighet och etik. Det är helt nödvändigt för vårt rättsamhälle att finna igen grunden, om demokrati och människovärde skall bevaras. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen begär utredning om undervisning i etik.
mot · G8021907 · 1985-01-24 00:00:00 — Motion 1984/85:1907 m. fl. Den högre konstnärliga utbildningen i beslöt i anledning av ett uttalande från utbildningsutskottet att hos regeringen begära en översyn av den konstnärliga högskoleutbildningen. UHÄ har på regeringens uppdrag slutfört denna översyn, varefter resultatet efter remiss granskats vid olika instanser. Bland UHÄ:s förslag finns ett om att öka utbudet av kulturutbildning i genom att vissa allmänna linjer lokaliseras till i linjen för fri konst och formgivning/design samt vid högskolan i en linje för kyrkomusiker. I årets budgetproposition anför statsrådet att han delar uppfattningen att en geografisk breddning av utbudet vad beträffar konstnärliga utbildningar är önskvärd. Då det gäller de föreslagna utbildningarna vid har han dock stannat vid uppgiften att planeringsunderlaget är ofullständigt och lokalfrågan inte löst. Han vill dröja med beslut i frågan men anser att i ett förbättrat statsfinansiellt läge inrättandet av denna typ av utbildningar bör ges hög prioritet. Mot denna beskrivning finns emellertid mycket att invända. Den regionala högskolestyrelsen ställer sig positiv till utbildningen. visar att planeringsunderlaget är fullständigt. En linje i fri konst och design med tolv elevplatser är utredd och planerad. Från kommuns sista står man beredd att ställa lokaler till förfogande. Det finns redan projekt som snart kan ställas i ordning för utbildningen i fråga. Det är en viktig utbildning det gäller, och propositionens uppgifter om planeringen och lokalfrågan bör därför rättas. och för dem som vill ha den utbildning det här rör sig om är det viktigt att redan nu klart tar ställning för dess förverkligande och dess lokalisering och omfattning. Även om särskilda medel i det föreliggande budgetläget inte kan anvisas måste högskolans arbete kunna inriktas på att inrätta de linjer som också statsrådet vill prioritera för framtiden, först genom omfördelning av medel och möjligt genom direkta statliga anslag. Det vöre olyckligt om budgetpropositionens uppgifter om planeringsunderlaget och lokalerna skulle utgöra hinder och förorsaka dröjsmål. Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att utbudet av kulturutbildning i breddas i enlighet med vad i motionen anförs. () ()
mot · G8021908 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:1908 och av sjöbefälslinjerna vid högskolan i / I budgetproposition 1984/85: 100, bil. 10, , föreslår föredragande statsråd att någon intagning inte görs till maskinteknikerlinjen, styrmanslinjen och radiokommunikationslinjen vid högskolan i /. Likaså förutsätts att sjökaptenslinjen, sjöingenjörslinjen samt maskinistkurs A och skepparkurs A, endast får bedrivas t. o. m. /86. Vi är ytterst förvånade över detta förslag och motsätter oss detsamma. Förslaget vittnar om en närmast defaitistisk inställning till framtiden för svensk sjöfart. Det är riktigt att den svenska handelsflottan har reducerats kraftigt under en följd av år, men det är därmed inte sagt att denna minskning skall fortsätta i oförminskad takt. Det måste först understrykas att den svenska handelsflottan har en befälskår med realtivt hög medelålder. Till detta skall läggas att få yrken präglas av så stora avgångar som just sjöbefälsyrket. Detta är en internationell företeelse som måste vägas in när man bedömer den framtida dimensioneringen av utbildningen för yrket i fråga. Det är riktigt att rekryteringen till den svenska utbildningen inte varit tillfredsställande. Troligen är detta dock en tillfällig tendens. 1970-talets stora nedgång för den svenska handelsflottan har haft en hämmande effekt och gjort många intresserade ungdomar osäkra. Den privatutbildning i yrket som har bedrivits i kan också ha haft inverkan på de officiella sjöbefälsskolorna, men den konkurrensen upphör , ett förhållande som föredraganden inte tycks dra tillräckliga slutsatser av. Nedläggningen av i är också regionalpolitisk! Genomförs förslaget koncentreras sjöbefälsutbildningen helt till . och ligger inte på större avstånd än från varandra. Hela området norr därom skulle inte få någon sjöbefälsutbildning alls. Eleverna får stora avstånd mellan skolort och hemort och lärarna nödgas att flytta söderut. Någon hänsyn bör väl också tas till de investeringar som är gjorda i och som inte kan flyttas till rimlig kostnad. Enligt vår mening bör utvecklingen avvaktas innan beslut tas om indragning av någon sjöbefälsskolelinje över huvud taget. Med hänvisning till det anförda föreslås att beslutar avslå regeringens förslag om indragning av sjöbefälslinjer vid högskolan i /. () ()
mot · G8021909 · 1985-01-25 00:00:00 — 1984/85 1909-1916 Prioritering av konsumtionslinjen inom gymnasieskolan Vid 1983/fastställdes vissa ramar för dimensioneringen av gymnasieskolan. varnade redan då för de följder som kunde uppstå på grund av de insnävade ramarna. När ramarna sedan överfördes på länsnivån blev följderna uppenbara särskilt inom VSK-sektom. Länsskolnämnderna tvingades i vissa fall gå hårt fram och avisera indragning av konsumtionslinjer trots stor efterfrågan från elevernas sida. Givetvis uppstod motsvarande bekymmer på lärarsidan. Inom synes och gymnasiekommuner komma att drabbas hårdast av de planerade nedskärningarna. kan självfallet inte fatta några beslut hur gymnasieskolan skall dimensioneras inom resp. län. Däremot kan ha synpunkter på riksramar och fördelningen mellan olika sektorer. Enligt vår mening bör särskilt konsumtionslinjen prioriteras. Goda kost- och konsumentkunskaper är nödvändiga i dagens läge där hushållens ekonomi är utsatt för påfrestningar av olika slag. Kunskaper om hushållsekonomi och familjejuridik behövs i varje familj. Samma gäller insikter om födans sammansättning och inverkan på hälsa och välbefinnande. Många ungdomar är väl medvetna om att dessa kunskaper står att vinna i gymnasieskolans konsumtionslinje, men tvingas uppleva att de inte får plats i den sökta utbildningen. Vi har noterat i budgetpropositionen att en viss omsvängning tycks vara på gång. Ramarna skall åter vidgas och VSK-sektom skall få del av gymnasieskolans ökade ram. Det är i detta läge nödvändigt att uttala vikten av att konsumtionslinjen får en väsentlig andel av VSK-sektoms ökade ram. Med hänvisning till det anförda yrkas att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om prioritering av konsumtionslinjens andel av en vidgad ram för gymnasieskolans VSK-sektor. () () 1 1984/85.
mot · G8021910 · 1985-01-24 00:00:00 — Motion 1984/85:1910 m. fl. Teknisk högskoleundervisning i Bergslagen Inom högskoleregion finns väsentliga delar av Bergslagen med dess stora inslag av industri, som är i behov av omstrukturering och vidareutveckling. I regionen ingår , , , , och . Tyvärr är resurserna inom teknikområdet oroande små. Det kan noteras att inom regionen, som hyser av landets befolkning, finns av den tekniska sektorns resurser och där dominerar de naturvetenskapliga ämnena. Inom egentlig teknik finns teknisk fysik vid och kortare lokala utbildningar samt YTH. Högskolan spelar måhända en större roll för näringslivets utveckling i stödområdet än i övriga landet. Detta har framför allt att göra med att övriga kunskaps- och utvecklingscentra är få och dessutom volymmässigt små. Mot bakgrund av den problembild som ofta redovisas vad gäller Bergslagen är det anmärkningsvärt att inga förslag om särskilda satsningar inom högskoleregion presenterats. Det kan nämnas att har, näst och , landets största andel tung basindustri. Vidare tillhör länet den grupp av åtta län som har den lägsta verkstadsindustriandelen. Behovet av åtgärder för att stimulera och forcera den tekniska utvecklingen inom näringslivet är därför stort. Förhållandena kan variera något i de övriga länen inom högskoleregionen, men de har det gemensamt att den tekniska utvecklingen måste stimuleras för att vinna ersättning för vad som förlorats inom gruv- och stålindustri. Det förefaller därför som att tiden nu är mogen att ta upp tanken på en . Därmed skulle bristema i högskoleregionens och Bergslagens utrustning elimineras. Tanken strider måhända mot en gång fattade principbeslut att begränsa forskningen till de sju stora högskoleorterna. Fronten är emellertid allaredan delvis genombruten. Principbeslutet fattades och då i när informationssamhällets anspråk på forskning och höjd utbildningsnivå över hela linjen ännu inte hade börjat ta form. har dessutom fört fram idén om ett femte gymnasieår. Därmed växer gymnasiet ikapp de regionala högskolornas 80-poängslinjer. Det bör då övervägas att lyfta dessa ett steg, så att vi får en fullständig civilingenjörsutbildning eller motsvarande. De nuvarande tekniska högskolorna har byggts upp med fysik och kemi som grunddiscipliner. Högskolorna är med andra ord starkt förankrade i den mekaniska industriteknikens epok. Inför en eventuell ny högskola finns an ledning överväga andra vägar med sikte på en epok som sannolikt blir elektronisk-biologisk. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om behovet av en utbyggd teknisk högskoleundervisning inom () () () BO () ()
mot · G8021911 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. Statsbidrag till kulturverksamhet i folkbildningen för barn och ungdom 1981 beslutades om en ny förordning gällande statsbidrag till kulturverksamhet i folkbildningen. Bidraget riktades till studieförbunden. När statsbidraget infördes upphörde statsbidrag för experiment och utvecklingsarbete inom kulturell verksamhet bland amatörer (1974:453) att gälla. Detta innebar bl. a. att grupper inom barn- och ungdomsorganisationer gick miste om att nyttja denna resurs. I stället hänvisades dessa till studieförbunden då det nya bidraget (SFS 1981:519) mycket väl gick att använda för kulturell verksamhet, med och för barn och ungdomar. I praktiken kan konstateras att barn- och ungdomsverksamheten inom folkbildningen ej har fått någon stärkt ställning det nya bidraget till trots, utan i själva verket fått försämrade ekonomiska villkor för sin kulturverksamhet då de gamla ekonomiska bidragen försvann. Barn- och ungdomsorganisationerna inom folkbildningen har som arbetsvillkor att genomföra projektverksamhet av skilda slag där kulturell verksamhet kan ingå som en liten del. Utbildningen av ledare är viktig för att ge verksamheten en kvalitet så att den utgör en verklig motvikt till det alltmer genomkommersialiserade utbudet. Barn- och ungdomsorganisationerna inom folkbildningen skall således ges möjligheten att genom sina resp. bildningsförbund erhålla och själva fördela den del av statsbidraget som kan anses vara skäligt för deras kulturverksamhet. Redovisning av bidraget skall också skötas av barn- och ungdomsorganisationerna till det egna bildningsförbundet. För att möjliggöra detta krävs ytterst små förändringar i KRFS 1982:4. Administrativt kommer det att innebära en viss ökad redovisningsadministration för barn- och ungdomsorganisationerna. Men dessa organisationer har redovisningssystem uppbyggda för andra redovisningar som t. ex. statligt aktivitetsstöd. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående statsbidrag till kulturverksamhet i folkbildningen för barn och ungdom. () ()
mot · G8021913 · 1985-01-22 00:00:00 — m. fl. Den allmänna ekonomiska utvecklingen i västvärlden - och även i vårt land - har inneburit att invandringen minskat. Antalet timmar i svenska för invandrare på den fria kvoten till studieförbunden har därför begränsats. Den minskade invandringen lokalt till är emellertid ojämnt fördelad över landet. I orter där sysselsättningen stagnerat eller minskat har invandringen upphört och i vissa fall har återflyttning skett. Andra orter som okar sin sysselsättning har fortfarande invandring, och i den nuvarande högkonjunkturen har t. o. m. invandringen ökat. Dessa orter har stort behov av att antalet timmar för svenska invandrare på den fria kvoten bibehålls eller ökas. a. föreligger en sådan situation. Redan innevarande budgetår har vissa studieförbund tvingats överskrida den tilldelade kvoten för att kunna tillgodose det ökade behovet. Utvecklingen för visar att behovet av antalet svensktimmar för invandrare i det närmaste bör fördubblas. Om detta inte blir möjligt innebär det att ett stort antal invandrare inte får en undervisning i svenska som ger dem möjligheter att försörja sig genom arbete. Detta kommer att försvåra deras anpassning till det svenska samhället och också öka samhällets kostnader. I den nu aktuella situationen tvingas också vissa studieförbund att säga upp kvalificerade cirkelledare som i ett senare skede kan vara svåra att få tillbaka i verksamheten. Enligt vår mening bör därför regeringen pröva om det finns möjligheter att genom omdisponeringar inom ramen för insatser för invandrare skapa möjligheter att öka antalet timmar inom den fria kvoten: svenska för invandrare. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om svenska för invandrare. () ()
mot · G8021915 · 1985-01-25 00:00:00 — och till undervisningsmateriel i gymnasieskolan Från gäller en ny utformning av statsbidraget för anskaffning och förnyelse av undervisningsmateriel inom gymnasieskolan. Inom detta nya bidragssystem utgår startbidrag i samband med inrättandet av en ny studieväg i en kommun. Investeringsanslaget till undervisningsmateriel inom gymnasieskolan har fått stor betydelse genom den snabba tekniska utvecklingstakten i samhället. Och staten har genom bidragsgivningen kunnat bidra till en kraftig utbyggnad av t. ex. den yrkesinriktade utbildning som kan garantera svenskt näringsliv välutbildad arbetskraft med högt teknologiskt kunnande. Sådan välutbildad arbetskraft kommer framgent att behövas i än högre grad. Och det kommer därför att fordras betydande investeringar i undervisningsmateriel även . Den ekonomiska planeringen - särskilt i de mindre kommunerna - kräver en framförhållning som är svår att anpassa till snabba förändringar av statsbidragssystemet. I årets budgetproposition säger departementschefen att det är rimligt att låta medelstillgången vara styrande för hur stora statsbidrag till utrustning som kan utgå och att anslaget därför fortsättningsvis bör vara ett reservationsanslag. Även om statsfinansiella skäl kan tala för att detta är rimligt är det mycket angeläget att man undviker att försvåra verkställigheten av beslut som medger anordnande av bidragsberättigad utbildning. En kommun som planerar att bygga ett nytt gymnasium bör kunna få besked om huruvida startbidrag kommer att utgå - helst också hur mycket när gymnasiet står färdigt för utrustning. En kommun som vid ett givet tillfälle av länsskolnämnden/SÖ fått en gymnasieorganisation/utbildningslinje fastställd, bör få det statsbidrag som gäller för fastställandet av gymnasieorganisationen/utbildningslinjen, även om organisationsförändringen inträffar bortom /86. Ryckighet i bidragsgivningen måste alltså enligt vår mening undvikas. Risken finns att kommunerna inte vågar ta på sig nödvändig utbyggnad av gymnasieplatser om inte regeringen kan garantera en mera långsiktig planering. Med hänvisning till ovanstående föreslår vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av en långsiktig planering av statsbidrag för undervisningsmateriel i gymnasieskolan.
mot · G8021917 · 1985-01-24 00:00:00 — m. fl. I proposition 1984/85:100, bilaga 10 föreslås en minskning av läkarutbildningen med bl. 65 platser i . Departementschefen anför att minskningen i första hand bör gälla på orter där läkarutbildning är förlagd till länssjukhus där inte någon fullständig statlig forskningsorganisation har byggts upp. I är utbildningen för en grupp studerande förlagd till i första hand under det fjärde studieåret. Denna beskrivning ger intryck av att avsikten är att utbildningen i sin helhet skall koncentreras till . Vi vill inte motsätta oss nerdragningen av antalet platser vid läkarutbildningen i . Däremot behöver nerdragningen ske i andra former än vad propositionen antyder. För att ge en korrekt bild av hur den specialiserade sjukvården och den statliga forskningsorganisationen är uppbyggd i behöver därför propositionens beskrivning kompletteras i två avseenden. och är länssjukhus för var sin halva av . är regionsjukhus med västra regionen som upptagningsområde. Samtliga kliniker vid har enligt regionvårdsavtalet ett åtagande att tillhandahålla vårdresurser för högspecialiserad vård. Vissa kliniker och specialiteter bl. a. för barnsjukvård och infektionssjukvård finns enbart vid . På undervisnings- och forskningsområdet utgör Sahlgrenska och ett gemensamt organisatoriskt område. Vissa institutioner finns vid det ena, andra vid det andra sjukhuset. Ytterligare andra är delade mellan sjukhusen. Samtliga specialiteter/kliniker vid båda sjukhusen ingår i någon institution. En kvalificerad sjukvårds- och forskningsorganisation har på dessa grunder byggts upp även vid . För att undvika dubblering av vissa dyra resurser finns en överenskommelse mellan staten och om vissa begränsningar för forskningsverksamheten vid (avseende djurförsök vid sjukhusets centralklinik). Om en minskning av läkarutbildningen även i blir oundviklig, bör bl. a. följande beaktas. Sjukvården, den kliniska utbildningen och forskningen bedrivs starkt integrerade. med två akutsjukhus med delvis olika kliniker och specialiteter företrädda har byggs upp och gett en ram för medicinsk utbildning och forskning. Verksamheten vid har haft fördelar för läkarutbildning (mer oselekterade patienter, bättre tillgång till lokaler) liksom för forskningen (bl. a. baserat på 1 1984/85.3 sami. den samverkan som sker mellan sjukhuset och primärvården). Ett borttagande av undervisningen vid skulle väsentligt försämra förutsättningarna för sjukvårdsverksamheten där. Det bör också observeras att med den starka koppling som finns mellan grundutbildning och forskning torde det bli svårt att realisera den förväntade besparingen utan att det får konsekvenser för den medicinska forskningen i . Mot denna bakgrund bör genomförandet av en eventuell nerdragning av läkarutbildningsplatserna i bygga på lokala överenskommelser mellan universitet och sjukvårdshuvudman sedan en vägning av sjukvårdsmässiga krav och konsekvenser kunnat ske gentemot krav och konsekvenser för utbildning och medicinsk forskning. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om formerna för neddragningen av läkarutbildningen i . () ()
mot · G8021918 · 1985-01-24 00:00:00 — m. fl. Avveckling av den nuvarande regleringen av taxinäringen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:1505 hemställs att beslutar att i syfte att uppnå en sund konkurrens och garantera näringsfriheten inom transportsektorn uppdra åt regeringen att presentera ett förslag till avveckling av den nuvarande regleringen av taxinäringen i enlighet med vad vi anfört i motionen. () () () () () ()