mot · G8022894 · 1985-03-15 00:00:00 — Motion 1984/85:2894 m. fl. Program mot luftföroreningar och försurning (prop. 1984/85:127) har väl marken varit så jämnad - politiskt och opinionsmässigt - för omedelbara, effektiva åtgärder mot de försurande och skogsdödande svavel- och kväveutsläppen. Äntligen har vaknat. Och äntligen börjar allt fler beslutsfattare och vanliga medborgare att inse vidden av luftföroreningshotet mot vår miljö och vår hälsa. ekonomer har börjat förorda åtgärder, eftersom förstörd skog och omfattande rostskador kostar samhällsekonomin stora summor. I uppskattas materialförstöringen till 0,/år. Försurningen och de gränsöverskridande luftföroreningarna är en av de största politiska frågorna i hela . Politiker överallt vet att människor i gemen är oroade över den döende skogen, det förgiftade grundvattnet, de döende sjöarna, de skadade växterna, de kort- och långsiktiga hälsoriskerna, de sönderfrätta byggnaderna och kulturminnena. Den nu lagda propositionen visar att regeringen saknar handlingskraft. Det är svårt att förstå varför regeringen släpper ifrån sig initiativet och handlingsfriheten i fråga om åtgärder mot försurningen. I stället för att nu ta de nödvändiga besluten väljer regeringen nya utredningar. Det heter t. ex. i regeringens proposition att möjligheterna att ytterligare reducera avgasutsläppen beaktas inom ramen för trafikplaneringen. Riktlinjer för luftkvalitet utarbetas. När det gäller konkreta åtgärder säger man angående blyfri bensin att sådan bensin avses bli tillgänglig. Mot bakgrund av de klara beslut man fattat i , och är den kraftlös och handfallen. Det krävs konkreta beslut och åtgärder för att rädda miljön och återställa balansen i vårt ekosystem. Det går inte att avfärda kraven på bättre miljö med att vi inte har råd. Det vi verkligen inte har råd med är att låta miljöförödelsen fortgå. Förslagen i propositionen innebär inte att försurningen stoppas. anser att regeringen borde ha lagt fram en avvecklingsplan för försurningen. Vi vill här ge förslag på åtgärder utifrån denna målsättning. Industriverksamhet, eldning med olja och kol samt motorfordonstrafik är de helt dominerande orsakerna till försurningen. av det svavel som faller ned över kommer från mänsklig aktivitet. Det svavel som finns i de fossila bränslena och kvävet i all förbränningsluft 1 1984/85.3 sami. bildar försurande ämnen som kan transporteras långa sträckor genom luften för att sedan falla till marken, t. ex. med nederbörden. Det är inte stort man började ana vidden av försurningsproblemet. Till skillnad från andra miljöproblem som har uppmärksammats har försurningen ett smygande och till en början närmast omärkligt förlopp. Därför fick försurningen pågå i stort sett utan att uppmärksammas ända . Men gradvis har även de som i det längsta förnekat miljöproblemen insett att försurningen är ett av de svåraste miljöhoten . Varenda kvadratmeter av svenskt territorium är utsatt för svavelnedsläpp. Att fisken dött i tusentals sura sjöar har vi vetat . Att dricksvattnet från källor och brunnar kan innehålla hälsovådliga halter av giftiga metaller har man kunnat konstatera. Att skog drabbas hårt av försurningen och luftföroreningarna är en chockartad upptäckt inte minst för skogsnäringen. Steg framåt och bakåt var utsläppen av svaveldioxid i ca . ligger samma utsläpp på ca . Alltså drygt en minskning med två tredjedelar . Av kväveoxidutsläpp kommer ca två tredjedelar av de svenska utsläppen från motorfordon. Det är realistiskt att tro att sedan regeringsskiftet mist sin tätposition i miljöarbetet och därmed i bekämpningen av försurningen. i regeringsställning tog mycket allvarligt på försurningen. Vi drev på arbetet med att få till stånd den internationella konventionen om långväga gränsöverskridande luftföroreningar. Den följdes upp av ett internationellt arbete som kulminerade i om försurning - Miljö -82. Vi tog fram förslag om skärpta utsläppskrav för koleldade anläggningar i , skärpta bilavgaskrav, ett kalkningsprogram och informationsresurser som möjliggjorde bl. a. miljöorganisationernas internationella försurningssekretariat. Kunskapen om försurningen har ytterligare ökat och omfattningen av skadorna har visat sig vara mycket allvarligare än vad som tidigare förutsågs. Det ger erfarenheter både i och internationellt vid handen. Vilka gränser sätter naturen? Vid den internationella försurningskonferensen -82 som arrangerades i enades forskare från ett stort antal länder om att formulera ett gränsvärde för försurning av ytvatten. Detta värde är svavel per kvadratmeter och år för att undvika storskalig försurning av känsliga sjöar och vattendrag. Sådana känsliga områden har vi inte minst i . Sjöförsurningen där och markförsurningen i visar att svavelutsläppen i påverkansområdet behöver minskas med . anser att målsättningen för arbetet med att begränsa de försurande utsläppen måste vara att pressa ned dem till en nivå som naturen långsiktigt kan ta emot utan att ta skada. Av de svaveldioxidutsläpp som drabbar härrör från andra länder. I bidrar vi i vår tur till försurning i främst och . Internationell samverkan och gemensamma åtgärder är helt oundgängliga förutsättningar för att kunna komma till rätta med långväga gränsöverskridande luftföroreningar. Vi anser att målet för det internationella försurningsarbetet måste vara att inom arbeta för att långsiktigt säkerställa en frisk miljö i . Detta kommer inte att uppnås med 30-procentiga minskningar av svavel- och kväveoxidutsläpp. Som vi har nämnt krävs åtaganden om reduktion. Med dessa värden som utgångspunkt bör en internationell plan upprättas med program för nedtrappning av i första hand svavel- och kväveoxider samt hur situationen skall följas upp genom ett program för övervakning av miljökvalitet. För att nå framgång med detta krävs både politisk vilja och ekonomiska resurser. Ett allvarligt problem är de länder i som har en svag ekonomi. För att få till stånd utsläppsreduktioner också i dessa länder krävs gemensamma insatser. En tänkbar möjlighet är att bygga upp en fond genom avgiftsuttag på fossila bränslen. Efter en prioritering bland befintliga fossilt eldade anläggningar och med beaktande av ländernas ekonomiska förutsättningar kan en fördelning göras av fonderade medel. Medlen bör utnyttjas för åtgärder som syftar till minskade försurande utsläpp. Det kan ske genom effektivare reningsmetoder, effektivare energianvändning och/eller övergång till mindre försurande energislag. Investeringsstimulanser torde vara en förutsättning för att det skall bli möjligt för ekonomiskt svaga länder att inom rimlig tid satsa på bättre rening och mindre försurande utsläpp. Det är också angeläget att kunskap sprids om bästa möjliga tillgängliga reningsteknik. Genom tidigare internationella erfarenheter vet vi att det kan initiera investeringar i miljöförbättrande teknik. Svenska företag ligger långt framme på detta område. Den borde driva på arbetet med att sprida kunskap om bästa tillgängliga reningsteknik genom att ta initiativ till internationella teknik- och industrimässor på miljöområdet. Från svensk synpunkt är det särskilt angeläget att nära följa utvecklingen i de länder som starkt bidrar till försurningen i i syfte att där få i gång effektiva reningsåtgärder. Den borde därför vidta åtgärder vid svenska beskickningar för att skärpa miljöbevakningen och öka kunskaperna om försurningsproblemen i länder av särskilt intresse ur svensk synpunkt. I vissa fall bör särskild personal avdelas för att bevaka svenska miljöintressen. I propositionen sägs att skall följa utvecklingen på försurnings- och 1* 1984185.3sami Nr2894 Det sägs vidare att vi skall fortsätta intensifiera det svenska agerandet i olika internationella organ. Den stora tilltro som regeringen sätter till 30-procentklubben har tydligen hämmat regeringen så att den inte förmått presentera ett enda nytt förslag till internationella åtgärder. För liksom för andra länder ligger lösningen på problemen med försurningen i en långsiktig energi- och miljöpolitik. har i annat sammanhang framlagt förslag om energipolitikens inriktning. Vi anser att en medveten politik för energihushållning och effektivare energianvändning är den bästa garantin för både en positiv ekonomisk utveckling och en bra miljö. Samhällets åtgärder måste också inriktas på att stödja användning av inhemsk, förnybar och miljövänlig energi. Användning av fossila bränslen skapar både försurning och koldioxidökning. Regeringens kolprogram måste därför avvisas och svavelutsläppen från oljeanvändningen måste begränsas. De svenska svaveldioxidutsläppen från oljeanvändningen i beräknas med nuvarande miljökrav bli ca . Ytterligare ca skulle kunna tas bort om ännu högre, fullt rimliga krav skulle ställas på avsvavling av tjocka och tunna eldningsoljor och dieselbrännoljor. Denna möjlighet har regeringen inte ansett att man behöver använda sig av, trots att det vore ett sätt att snabbt minska utsläppen. Beträffande tjocka oljor gäller nu att de inte får ha högre svavelhalt än . Oljorna är en blandning av lågsvavlig olja från och högsvavliga oljor från bl. Man förorenar sålunda Nordsjöoljan med svavelrikare, något billigare oljor. I försurningspropositionen ansluter sig regeringen till aktonsgruppens förslag att man skall utreda om kan skaffa sig egen avsvavlingskapacitet för att göra lågsvavlig olja (0,) direkt från högsvavliga tjockoljor. Om har sådan kapacitet blir vi mindre beroende av tillgången på naturligt lågsvavlig olja. Att vi köper lågsvavlig Nordsjöolja har också givit outnyttjad avsvavlingskapacitet för tunna eldningsoljor och dieselbrännoljor. Dessa tunna oljor lyder nu under bestämmelser om högst svavelhalt, men teknisk expertis har visat att det är fullt möjligt att ytterligare sänka svavelhalten i dessa destillatoljor till . Den outnyttjade kapaciteten skulle kunna användas och resultatet skulle kunna bli ytterligare ca svaveldioxid mindre i utsläpp . Investeringarna är redan gjorda, anläggningarna finns. Avsvavlingen skulle motsvara driftskostnaderna. Vi efterlyser ett sådant förslag i regeringens proposition. Om enbart skulle utnyttja lågsvavlig olja motsvarande Nordsjöoljan skulle detta bespara våra marker och vatten ytterligare ca svaveldioxid . Trots att industrins utsläpp av svaveldioxid kraftigt har minskat under slutet av och så bidrar den med av de totala utsläppen i . De största utsläppskällorna inom industri och förbränningsanläggningar är , , Värtans energiverk, , Kemi, , , , energiverk, , Husums bruk, SVA Munksund, , energiverk, energiverk och Ferrolegeringar, . Vi anser att utöver de reningskrav som ställs på denna typ av anläggningar bör det prövas om det genom att utnyttja ekonomiska styrmedel är möjligt att stimulera en anpassning till den tekniska utvecklingen och övergång till bästa möjliga reningsteknik. anser därför att regeringen bör utreda möjligheterna att införa en svavelavgift i syfte att begränsa svavelutsläppen från de största utsläppskällorna i . Kväveoxidutsläppen måste begränsas främst genom förbättrad förbränningsteknik i förbränningsanläggningar. beslutade om riktlinjer för svavelutsläppen för koleldade anläggningar. Beslutet innebar att vissa nivåer för större resp. mindre anläggningar angavs som riktlinjer vid tillämpningen av miljöskyddslagen. Dessa riktlinjer är enligt vår mening otillräckliga. Vi anser att kolförbränning utan rökgasavsvavling i såväl befintliga som eventuellt nytillkommande anläggningar inte bör komma i fråga. Det bör således vara ett absolut krav att varje koleldad anläggning skall förses med rökgasavsvavling och utnyttja bästa möjliga teknik. Befintliga anläggningar bör kunna få dispens högst för att installera nödvändiga reningsanläggningar alternativt övergå till annat fast bränsle. För samtliga anläggningar bör vidare maximalt tillåtas en utsläppsnorm på svavellMJ. Denna utsläppsnorm för svavel vid förbränning av kol bör lagfästas. En sådan lagstiftning med ovan angiven innebörd är väsentlig om trovärdighet skall kunna skapas i det internationella arbetet i syfte att få andra länder att minska sina utsläpp av luftföroreningar. Kväveoxidernas roll för försurning av mark och vatten väntas öka. I sydligaste har man redan nått en kvävemättnad och där spelar nedfallet av sura kväveföroreningar stor roll för mark- och vattenförsurningen. Även vid de s. k. surstötarna påverkar det sura kvävenedfallet direkt sjöarna och vattendragen. Orsakerna till skogsskadorna är komplexa och sambanden ofullständigt kända. Kväveoxiderna påverkar skogsskadorna och om inget görs för att nedbringa kväveoxidhalterna riskerar man att omintetgöra de positiva effekterna av minskningen av svavelutsläppen. Bilavgaserna innehåller försurande kväveoxider och det framstår som en av de angelägnaste åtgärderna i försurningsarbetet att införa katalytisk avgasrening för att motverka detta. Frågan om införande av blyfri bensin är nära förknippad med införande av avgasreningskrav motsvarande dem som bl. a. finns i de s. k. 83-kraven. Först därigenom uppnås den fulla miljövårdseffekten. Att begränsa hälso- och miljöriskerna som skapas genom blyspridning är angeläget och en av de viktigaste åtgärderna för att förbättra miljön i tätorter. Bilavgaserna innehåller därutöver mutogena ämnen som kan tas bort genom katalytisk rening. Som vi har understrukit finns stor anledning att kritisera regeringens proposition. Det gäller inte minst handfallenheten med bilavgasfrågan. kom bilavgaskommittén med förslag om blyfri bensin. Remissinstanserna var överlag positiva till detta särskilt som en sådan utveckling redan är i gång i flera länder i , , , m.fl. tillstyrkte bilavgaskommitténs förslag . Aktionsgruppen mot försurning (generaldirektörerna) menar att det är väsentligt att minska kväveoxidutsläppen. Trafiksektorn svarar för . Det kan man göra med skärpta avgaskrav - men då fordras blyfri bensin. Förslagen kom 1984. Regeringen gav i uppdrag att utarbeta förslag till föreskrifter om blyfri bensin. Trots ett gediget underlagsmaterial har regeringen inte kunnat komma med konkreta förslag. Regeringen tänker tydligen göra hela frågan beroende av händelseutvecklingen i EG. Av följande tabell kan man jämföra handlingskraften i agerandet i länder som och med den . införde då strängaste reningskrav. finns krav på katalytisk rening i och . Medan andra länder handlar, väntar . På den internationella bilmässan i dominerade bilar med katalytisk rening. Man konstaterade där att katalytisk rening var ett lika starkt försäljningsargument som de energisnåla bilar som kom . Svensk bilindustri och bilbranschen i stort är nu beredda på att anpassa sig till den utveckling som definitivt är på gång i , om man bara får klara besked om vilka regler som skall gälla. Minst var tredje bil som tillverkas av och har katalytisk rening, men dessa bilar säljs på export. Bilar med katalytisk avgasrening är inte typgodkända i . har lämnat förslag på hur kungörelsen om hälso- och miljöfarliga varor kan ändras så att reglerna för blyfri bensin kan förändras. Vi bilägger här förslaget och föreslår att beslutar ge regeringen i uppdrag att förändra kungörelsen enligt förslaget. Blyfri bensin tillhandahålles i ett nät av bensinstationer i . Petroleumindustrin måste få klara riktlinjer, liksom överstyrelsen för ekonomiskt försvar, för vilken bensin som skall krävas. En svensk etanolproduktion måste komma i gång i större skala. kunna ge förutom positiva miljöeffekter tillgång på inhemsk energi, sysselsättning och ett effektivt utnyttjande av resurser från jordbruket. Vi har i annat sammanhang föreslagit åtgärder för en svensk etanolproduktion. Vi föreslår att beslutar att anta följande handlingsprogram för åtgärder mot bilavgaserna: - Förändra lagen om hälso- och miljöfarliga varor så att det blir möjligt att typgodkänna bilar med katalytisk rening. - Blyfri bensin skall finnas vid alla tankställen med fler än en pump. införs en skatterabatt på blyfri bensin, som finansieras av en höjning på blyhaltig bensin. Skatten på inhemsk producerad etanol avskaffas. Stimulanser för bilar som klarar de amerikanska avgasreningskraven efter kompletterande åtgärder utreds. - Katalytisk rening skall vara obligatorisk fr. o. m. - Utvecklande av energiteknik och trafiklösningar som begränsar utsläpp av bilavgaser. - Krav på att rening av avgaser från tunga dieselfordon, motsvarande kraven, blir obligatorisk års modeller samt på utredning av kostnader och effekter vid införande av Kalifornienkraven för tunga dieselfordon. Skogen är en av de naturresurser som mänskligheten behöver. är det en av de resurser som hårdast brandskattas världen över. Skovling och felaktiga metoder gör att skogarna försvinner från jordens yta. I har vi lyckats sköta skogen på ett sådant sätt att vi i historisk tid aldrig haft så mycket skog som vi har . hotar luftföroreningarna och försurningen att brandskatta skogarna i , och . kunde man i observera att silvergranen var skadad och dog. syns skadorna också på vanlig gran. Även tall, bok, ek och andra lövträd skadas och dör. Till en början var det bara äldre träd som drabbades, men skador finns nu även på mycket unga bestånd och plantor. En sen bedömning av skador i visar på 50-procentiga skador. Även och , men inte minst öststater som och här omfattande skador och skogsdöd. I har översiktliga inventeringar gjorts av skogsskadorna. Skador finns och det finns fog för att misstänka att kommande inventeringar kommer att visa på en ökning. I en jämförelse med är våra marker överlag- mindre motståndskraftiga gentemot den sura nederbörden. Stora värden står på spel. Den svenska nationalinkomsten är mycket beroende av skogsbruket. Ca 300 000 svenskar får sin utkomst genom skogsbruk och skogsindustri. Skatterabatt på ca till alla bilar som redan klarar de amerikanska avgasreningskraven. Blyfri bensin skall finnas att köpa vid vissa tankställen. All blyad regularbensin skall vara borta. Blyfri bensin skall finnas vid alla tankställen i landet. Extraskatt införs på alla nya bilar (> 1,5 1) som inte klarar de amerikanska avgaskraven. Även dieseldrivna fordon omfattas. Extraskatten införs också på alla nya bilar < 1,5 1. Inga bilar som inte klarar de amerikanska avgasreningskraven får längre importeras till . Lägre bensinskatt (/l) på blyfri bensin. Frivillig certifiering möjlig bilmodeller. Lägre skatt för bilar som klarar de amerikanska avgasreningskraven. Skattefördelar även till bilägare som bygger om sina nuvarande bilar så att de får katalytisk avgasrening. Under förutsättning att EG godkänner det: De amerikanska avgasreningskraven blir obligatoriska för bilar >2 1. Under förutsättning att EG godkänner det: De amerikanska avgasreningskraven blir obligatoriska även för bilar < 2 1. Blyfri bensin finns vid ett fåtal tankställen. Blyfri bensin finns i ett rikstäckande nät av tankställen, främst vid de stora genomfartsvägarna. Frivillig certifiering möjlig bilmodeller. Blyfri bensin finns vid alla tankställen med mer än en pump. Förbud mot försäljning av blyad regularbensin från . Katalytisk avgasrening (de amerikanska avgasreningskraven) obligatorisk fr. o. m. bilmodeller - under förutsättning att EG kommer överens. Utgången av de inom EG nu pågående diskussionerna om samordningen av bestämmelserna blir därför av avgörande betydelse. Förändra lagen om hälso- och miljöfarliga varor så att det blir möjligt att typgodkänna bilar med katalytisk rening. Utredning om Kalifornienkrav på tunga dieselbilar. Stimulanser till bilar som klarar USA-kraven efter kompletterande åtgärder, utredning. Blyfri bensin skall finnas på alla tankställen med fler än en bensinpump. Skatterabatt med /l för blyfri bensin. Skatten på inhemsk etanol avskaffas. Katalytisk rening obligatorisk års modeller för personbilar. Krav på tunga dieselfordon, i enlighet med 83-kraven, års modeller. bidrog skogsnäringen med i rena exportinkomster. Skogen har värden som inte heller kan mätas i pengar. Människor sätter stort värde på att ha tillgång till en frisk och grön skog och få plocka bär och svamp ur dess skafferi. Vi har också ett ansvar att sköta skogen så att den blir minst lika värdefull för kommande generationer som skall bruka den. förlust i skogstillväxt beräknas bli . Ekonomer inom har beräknat att landets förlust som en följd av skogsskadorna uppgått till . väntas sågindustrin få brist på sågbart timmer. Oron sprider sig också bland svenska skogsbrukare och skogsindustriarbetare att detta också skall drabba den svenska skogsnäringen. Effekterna på skogsbruket kan bli omfattande som en följd av försurningen. Det är angeläget att regeringen mot denna bakgrund tar initiativ till en bedömning av hur detta kommer att påverka virkesmarknaden. Försurningen i skogs- och jordbruket Försurningens effekter på skogs- och jordbruksmark är bristfälligt kartlagda. För att kompensera försurningen har jordbrukarna kalkat på odlingsmarkan. Kalkningsbehovet, som ökar i takt med tillförseln av sura ämnen till marken, har inte helt tillgodosetts. Vid markkarteringar noteras sjunkande pH-värden. Luftföroreningarna gör att behovet av kalkningsinsatser ökar i särskilt utsatta områden. Vi delar aktionsgruppens bedömning av kalkningsbehovet, men anser att det i särskilt utsatta områden också bör ges stöd för kalkning av jordbruksmark. Vi anser också att det bör finnas en långsiktighet i kalkningsverksamheten och regeringen bör därför återinföra kalkningsprogrammet som sträcker sig . Jordbrukets roll i försurningsproblemet är omdiskuterad. bör man konstatera att jordbruket kan minska försurningen genom en lämplig användning av gödselmedel och tillräcklig kalkning. Man bör därför upphöra med användning av det starkt försurande gödselmedlet ammoniumsulfat. Man bör vidare uppmana gödseltillverkare att deklarera behovet av kompensationskalk vid användning av t. ex. sammansatta gödselmedel, samt utöka lantbruksrådgivningens insatser för kompensationskalkning. Skogsgödslingen bidrar genom tillförsel av försurande gödselmedel till effekter på skogsmarken. Skogsbruket är inte på samma sätt beroende av gödsling och därför anser vi att försurande gödselmedel i skogsbruket kan förbjudas. Den lövträdsinblandning som i någon mån bidrar till att dämpa försurningens effekter bör bibehållas. Vi har tidigare föreslagit att skogsvårdsavgiften skall avskaffas och att de bidrag som finansieras av denna avgift tas bort. Bland dessa återfinns det s. k. 5:3-bidraget som i vissa fall har lett till att lövträd har fått ge plats för barrskog. Vi anser att försurningsproblemet ytterligare är skäl för att ta bort detta bidrag. I arbetet med att upptäcka och identifiera olika miljöproblem och miljöskador har man använt satellitfotografering. Den har i många sammanhang visat sig vara framgångsrik. Också infraröd fotografering från vanliga flygplan har visat sig komma till användning i miljöarbetet. I använder man infraröd fotografering för att upptäcka och bedöma omfattningen av de aktuella skogsskadorna. Genom utnyttjande av flygfotografering med denna teknik kan man upptäcka förekomst och omfattning av skador som är svåra att upptäcka och överblicka från marken. I har man också på byggt upp ett nät av avancerade mätstationer som på olika sätt kan bedöma och analysera de föroreningar som drabbar skogarna. I används den moderna tekniken långsammare och i mindre omfattning. Infraröd flygbildsfotografering kan bli ett värdefullt hjälpmedel i in venteringsarbetet. Vi anser det också angeläget att försöken med provytor och mätstationer byggs ut för att kontinuerligt kunna följa förändringar av försurningssituationen. Vi vet tillräckligt om försurningen för att sätta in kraftfulla åtgärder för att begränsa försurningens orsaker. Vi måste minska utsläppen av ämnen som förvärrar försurningen eller på annat sätt är skadliga. Detta måste göras . måste också forskningen byggas ut för att vi skall få klarhet i orsaken till skogsdöden och vad vi kan göra för att förbättra situationen nu och framöver.