mot · G8021903 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:1903 och stöd åt medicinskt handikappade skolelever Skolans insatser ska planeras och krav ställas utifrån varje barns individuella förutsättningar. Skolan har skyldighet att ta väl hand om alla elever och uppmuntra envar att utveckla sin förmåga och sina intressen. Dessa ord ur läroplanen för måste bli verklighet även för barn med medicinska handikapp. Så är det inte alltid . För barn med medicinska handikapp är det i regel enbart föräldrarna som har kunskap om barnets medicinska handikapp och följderna därav. Föräldrarna får själva informera skolpersonalen och kamraterna om barnets svårigheter och behov av särskilt stöd. Det är också ofta föräldrarna som i samråd med lärarna får försöka finna lösningar på problemen. Att i så stor utsträckning som sker lägga ansvaret för planering av barnets skolgång på föräldrar och enskilda lärare är att begära det orimliga. Vi anser att också dessa barn måste få tillgång till den expertkunskap som behövs för en bra skolgång. Barn med medicinska handikapp får inte längre glömmas bort. Vad är det då för svårigheter och problem i skolan som medicinskt handikappade barn har och vilka grupper är det vi talar om? För att illustrera de behov som föreligger av stöd och hjälp skall vi i det följande ge en kortfattad beskrivning av de problem de medicinskt handikappade barnen ofta möter i skolsituationen. Barn med psoriasis. Psoriasis bryter ofta ut i puberteten och därför kan skolgången bli påverkad av sjukdomen. Det är viktigt att den som får psoriasis ges stöd och information. God psykisk balans kan förbättra sjukdomsbilden och dålig psykisk balans ge ökade besvär. Problemen som kan uppstå i skolan kan vara av flera slag. Tidskrävande behandling är tröttsamt och minskar tillgänglig tid för läxläsning. Resor till behandlingsanläggningar tar tid från skolarbetet. Behov av stödundervisning kan uppstå. Efter gymnastiklektioner med påföljande duschning måste en elev med psoriasis kunna få hjälp att smörja in huden annars kan det uppstå skador som tar veckor att återställa. Svårigheter med kamratkontakter förekommer. Det är viktigt att både skolpersonal och kamrater i skolan får information om psoriasis. Barn med stomier. Barn i skolåldrarna har som regel fått sin stomi på grund av medfödd missbildning. En annan orsak är kroniska inflammatoriska tarmsjukdomar som även efter stomioperationen kan ge återkommande problem. För att barn och ungdomar med stomi skall få en fungerande skolgång krävs kunskap i skolan både om hur det är att leva med en stomi och hur bakgrundssjukdomen fungerar. En elev som är stomiopererad kan behöva få hjälp med bandagebyte. Eleven måste ha tillgång till dusch och toalett med dörr som går att låsa samt lämplig plats att förvara hjälpmedel. Anpassad kost kan behövas. Återkommande korta eller längre sjukdomsperioder kan ge behov av stödundervisning. Undervisning i samband med sjukhusvistelse måste fungera bättre. Barn med diabetes. Man räknar med att omkring 2 5003 000 barn är diabetiker. Diabetes visar en tendens till att gå allt längre ned i åldrarna. har en paroll MIMIK där man uttrycker vad som är viktigt att tänka på. MIMIK är en förkortning för mat, insulin, motion, information, kontroll. Barn med diabetes skall helst leva ett regelbundet liv för att balansen mat-insulin-motion skall fungera. Det måste man ta hänsyn till i skolan, t. ex. vid schemaläggningen så att gymnastiklektionen inte läggs strax före lunch. Det kan också vara svårt för en elev med diabetes att koncentrera sig när det har gått efter måltid. Elever med diabetes måste därför ha tillgång till mellanmål. Läraren bör också kunna förse eleven med druvsocker vid behov. Det är viktigt att lärare och elever får information om hur diabetessjukdomen verkar. Barn med epilepsi. Barn rped epilepsi skall inte särbehandlas i skolan. Det är viktigt att de får ta del i alla verksamheter. behövs extra tillsynd t. ex. vid bad. Stress kan utlösa ett epileptiskt anfall och det kan komplicera t. ex. i samband med skrivningar i skolan. Medicinen kan ge trötthet som påverkar skolarbetet. Vissa elever med epilepsi får anfall som är en kort frånvaro. Den anfallstypen kan uppfattas som om eleven är ouppmärksam och påverka elevens möjligheter att tillgodogöra sig undervisning. Barn med cystisk fibrös. I finns 250 människor med cystisk fibrös. Det övervägande antalet är . Barn med cystisk fibrös har ofta problem med trötthet på grund av infektioner och dåligt näringsupptag. De kan behöva möjlighet att vila under skoldagen. Sjukfrånvaron är ofta stor och det är därför viktigt med tillgång till stödundervisning och undervisning vid sjukhusvistelse. Näringsriktig och tillräcklig mat är viktigt och ställer krav på skolmåltiderna. Barn med cystisk fibrös måste avsätta mycken tid för behandling som kan vara tröttande. Det är viktigt att informera rektor i skolan så att han får argument för resurser till skolan till stöd för barnet. Särskilda resurser måste satsas också på eleverna när de kommer till gymnasieskolan. Barn med allergiska problem. Det finns många olika typer av allergier, t. ex. eksem, tarmbesvär och andningsbesvär. Man kan aldrig jämföra två allergiker. Ingen är den andre lik. Genomsnittligt finns i varje skolklass tre fem barn med allergiska besvär. Bristen på kunskap om allergier är påtaglig i skolorna även om SÖ informerat om detta handikapp. Barn med allergier skall inte utestängas från verksamheter. Lokaler i skolan måste rengöras noga med våttorkning. Hemklassrum bör finnas. Dietkost måste kunna hållas. Barn med allergier äter ofta mediciner som ger upphov till trötthet, vilket man måste ta hänsyn till i skolan. Barn med kroniska njursjukdomar. I finns ca 70 barn som är kroniskt njursjuka. tas sjuåtta barn i aktiv behandling, dvs. plantation eller dialys. Dialysbehandlingen sker då ofta i avvaktan på transplantation. Skolsituationen för barnen är beroende av i vilket skede av behandlingen de befinner sig. Behandlingsformerna är diet, som även innebär restriktioner för vätskeintag. Medicinering kan ingå i de olika formerna av behandling. Barn som dialyserar vid sjukhus får stor frånvaro. Även barn med andra typer av behandling kan ha stor frånvaro på grund av trötthet, återkommande infektioner m. m. Barn med kroniska mag- och tarmsjukdomar. De sjukdomar man oftast talar om är Ulcerös Colit och Morbus Crohn. Några av besvären vid dessa sjukdomar är att man kan ha svårt att ta upp näring och hålla avföringen. Detta kan leda till svårigheter för barnen i skolan. Behandlingen vid dessa sjukdomar består ofta av speciell diet med näringstillägg. 1 vissa fall leder sjukdomen till stomioperation. För de här barnen är det alldeles avgörande att maten i skolan fungerar. Barnen behöver stöd och en bra känslomässig miljö. Stress påverkar barnens situation negativt och ökar besvären. Eleven måste ha ständig tillgång till toalett med låsbar dörr. Helst bör det vara en egen toalett så att eleven kan känna sig trygg. Barn med hjärtsjukdomar. Variationerna mellan vad barn med hjärtsjukdomar kan klara av är stora. Det finns ca 4 000 hjärtsjuka barn i skolan varav ca 250 har stora problem med sin skolgång. Hjälpbehovet kan variera från mycket ringa stöd till behov av elevassistent och hemundervisning. En del hjärtsjuka barn går i skolan endast . Ofta är det svårt att få omgivningen att förstå de stora variationerna i vad eleverna klarar av. Anpassad skoltid kan ibland behövas, så att det också blir tid över för fritid. Information är särskilt viktig när barnet skall börja skolan eller byta stadium. Det är viktigt att undervisningen anpassas till elevens möjligheter exempelvis i gymnastik. Kontakt mellan skolan och fritidshemmet måste finnas. Barn med blödarsjuka. gick blödarsjuka barn på internat vid Eugeniahemmet och . går blödarsjuka barn i den vanliga skolan. Föräldrarna får ta på sig mycket av ansvaret för att skolpersonal och kamrater skall få information. Det är viktigt att ta kontakt med skolan innan barnet skall börja. Ett blödarsjukt barn kan behöva assistent i förskolan och i skolan. Det måste exempelvis finnas någon som kan följa med till sjukhuset om en blödning uppstår. Anpassad fysisk träning är viktig för att stärka lederna och motverka att blödning uppstår. Det ställer speciella krav på innehållet i gymnastiken. Ofta är det svårt att vinna förståelse för att det behövs särskilda åtgärder. Som framgår av den kortfattade redovisningen av problem för var och en av grupperna är behovet av kunskap om barnens situation ett genomgående tema. Sjukdomarnas följder för den dagliga livsföringen måste bli kända och förstås av både lärare, övrig skolpersonal och kamrater. För många av grupperna finns stora likheter. Detta gäller exempelvis behovet av återkommande behandling som innebär avbräck i skolarbetet. Det gäller effekterna av olika typer av medicinering liksom behovet av dietkost för flera grupper. innebär också de olika typerna av medicinska handikapp konsekvenser för det framtida yrkesvalet. Även syo-konsulenter och andra som arbetar med elevernas yrkesval måste därför få ingående kunskap om de funktionshinder som elevens handikapp skapar. Eftersom barnen i de olika grupperna är få, så är det omöjligt för varje skola att vara med de ingående kunskaper om alla olika medicinska handikapp som behövs för att tillgodose barnens behov av stöd och hjälp. Det som krävs är att det finns tillgänglig sakkunnig personal inom skolsystemet som kan tillkallas vid behov. finns ingen sådan stödorganisation inom skolan för barn med medicinska handikapp. Representanter för berörda handikapporganisationer uppvaktade integrationsutredningen och begärde att behoven för barn med medicinska handikapp skulle utredas med andra handikappgrupper. Tyvärr tvingades integrationsutredningen konstatera att en sådan utredning låg utanför kommitténs arbetsområde. Situationen för medicinskt handikappade barn i skolan och för deras familjer är ofta svår. Bristen på kunskap om de olika handikappen hos skolans personal leder både till missförstånd och till att tillgängliga resurser inte utnyttjas eller utnyttjas på ett felaktigt sätt. Det är därför uppenbart att någon form av stödorganisation behövs inom skolans ram. En väg som bl. a. nämnts av berörda organisationer kunde vara att knyta särskilda konsulenter för medicinskt handikappade barn till länsskolnämnderna eller till de fem planeringsregionerna för stöd åt handikappade elever. Formerna för en sådan stödorganisation bör enligt vår uppfattning skyndsamt utredas. Med hänvisning till det anförda hemställs att ger regeringen till känna vad i motionen sagts beträffande en utredning om särskilda stödåtgärder inom skolans ram för medicinskt handikappade elever.