mot · G802786 · 1985-01-18 00:00:00 — 1984/85 786-788 Åtgärder för att minska förekomsten av formaldehyd i rumsluft Allergi och andra överkänslighetssjukdomar är vanliga i vårt samhälle och tenderar att öka. Omkring 1 miljon människor har någon form av allergi, en fjärdedel av befolkningen bär på anlag för allergi. Klassiska allergiframkallande ämnen är pollen, djurepitel, husdammskvalster och mögel. Men också vissa arbetsmiljöer där människor kommer i kontakt med ett flertal kemiska ämnen spelar en väsentlig roll. Uppskattningsvis beräknas av allergikerna ha blivit sjuka genom sitt arbete. Många allergiska besvär är handikappande i olika avseenden. En stor del av de drabbade personerna har s. k. dolt handikapp. Man kan, för att ta ett exempel, konstatera att yrkesastma, både allergisk och annan, kan ta sig andra uttrycksformer än de vi är vana att möta. Individerna kan vara besvärsfria , men insjuknar efter arbetets slut eller . lättar besvären och personen är besvärsfri till nästa dags arbete. Andra allergiska besvär kan kvantitativt vara stora problem, men kvalitativt av mindre betydelse. Men även om tillstånden inte är livshotande, kan det vara nog så påfrestande med ibland långa sjukskrivningar, dyra för både individ och samhälle. Att många medborgare, utanför ovan antydda arbetsmiljöer, blir sjuka eller får besvärliga överkänslighetsreaktioner av vissa vanliga nödvändighetsvaror som kläder, inredningstextilier och möbler är mindre observerat. kan notera ett ökat antal anmälningar rörande allergiska besvär av nyinköpta möbler. Symptomen liknar ofta de som beskrivs från vistelse i byggnader med formaldehydavgivande spånskivor. Forskning om allergiframkallande ämnen i olika yrkesmiljöer har förvisso medfört förbättringar inom arbetslivet, även om mycket återstår att göra. För konsumenterna, brukarna av vårt högindustriella samhälles produkter, är forskningsinsatserna ringa och tillgängliga resurser mycket blygsamma. Trots att det inte gått att få en klar bild av problemets omfattning är det dock uppenbart att ett stort antal känsliga personer t. ex. kan få besvär av i möbler och inredningstextilier ingående material. införs nya tekniker, tillverkningsmetoder och material i snabb takt både för byggnader och möbler. Deras lämplighet provas sällan, eller aldrig, i förväg. Detta i kombination med exempelvis energisparande täta hus kan ge upphov till ett försämrat inomhusklimat med olika besvär som följd. I Svensk byggnorm finns gränsvärde angivet för formaldehydavgivning. 1 1984/85. För möbler och annan lös inredning saknas dock gränsvärde helt. I har miljöministeriet via byggstyrelsen infört gränsvärden, dels för rumsluftens formaldehydinnehåll, dels för formaldehydavgivning från träbaserade skivor som används för inredning, möbler och liknande. Kraven trädde i kraft . Möbler, spånskivor etc. som överskrider värdegränsen får alltså inte importeras till . I arbetas på ett lagförslag i samma sanerande syfte. Det finns svenska tillverkare av spånskivor som för sin export uppfyller de krav om mindre formaldehyd som vissa andra länder uppställer. Samma tillverkare tillverkar och säljer dock spånskivor med högre formaldehyd för den svenska marknaden. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen hemställer om att en översyn av den svenska lagstiftningen görs för att minska rumsluftens formaldehydinnehåll.