mot · G802893 · 1985-01-21 00:00:00 — När utredningsarbetet startades kring energiskogsodlingens problem och förutsättningar i vårt land var motiven främst behovet av att undersöka odlingsbetingelser, marktillgång och ekonomi. när dessa faktorer kan bedömas med större säkerhet tillkommer flera starka skäl för en målmedveten och kraftfull satsning på verksamheten. i en rapport. NE 1983:11, målsättningen om en energiskogsareal på 1,5 miljoner ha som realistisk. Det skulle innebära ett betydande tillskott på nya arbeten i odlings- och användarverksamhet. Möjligheten att utnyttja nu oanvänd jordbruksmark och att nedbringa jordbruksöverskotten genom att övergå till energiodling öppnar nya möjligheter för svensk lands- och skogsbygd. För kvinnorna i de berörda områdena kan den här verksamheten medföra en välkommen utvidgning av en begränsad arbetsmarknad. En satsning på energiskogsodling minskar sårbarhet. Nationen kan frigöra sig från importberoendet på kraftfodersidan. tillgång på förnyelsebara energimängder ökar. Dessa energimängder kommer också att ha en mycket stor geografisk spridning, vilket i sig motverkar sårbarheten. För landsbygds- och skogskommunernas ekonomi kommer en satsning på skogsenergin av denna storleksordning att ge utomordentligt stora ekonomiska följdverkningar dels i anläggningsfasen, dels under den fortsatta drifttiden. De positiva konsekvenserna för svensk verkstadsindustri måste uppmärksammas liksom framtida möjligheter till kunskaps- och teknikexport inom området. De nationalekonomiska vinsterna av en omfattande minskning av oljeberoendet, en stor inhemsk produktionsökning samt ett betydande tillskott av lönsamma jobb kan inte negligeras. Det här föreslagna projektet innehåller sålunda en rad intressanta delar. Introduktion av intensivodlad, snabbväxande lövskog bedöms också kunna tillgodose viss del av skogsindustrins växande behov av inhemsk råvara. 1976 fick projektet ), senare förkortat till Energiskog, vid () det vetenskapliga ansvaret för att inhämta erforderliga kunskaper. I en sammanfattning av ovan nämnda projektresultat, NE 1983:11, utarbetad av en forskargrupp under ledning av professor , redovisas delmål, svårigheter samt erhållna resultat. Rapporten leder fram till en rad slutsatser. Vid en energiskogsodling omfattande skulle denna areal med god intensivodling kunna ge ett energitillskott motsvarande eldningsolja. torrsubstans högklassigt foder skulle dessutom bli tillgängligt. Med detta som bas skulle köttproduktionen kunna hållas på en hög nivå utan import av kraftfoder. Svensk verkstadsindustri kan väntas få ökad orderingång på grund av efterfrågan på arbetsmaskiner, flerbränslepannor och reaktorer till värmeverk. Erfarenheterna, efter den tidpunkt då upphörde med att ha drivsnöskydd i form av snöskärmar, pekar också på ett ytterligare område där den snabbväxande energiskogen bör vara intressant. Vi avser då som skyddsplantering inom berörda slättbygder. Vpk föreslår bl. a. på basis av tillgänglig forskning på området att ett program utarbetas för introduktion av energiskogsodling på bred front. Arbetet bör lämpligen ha följande inriktning: Stimulanser och informationskampanjer initieras för att uppnå en odlingsareal för energiskog i om lägst 100 000 ha . Klontester och fältförsök genomförs på odlingslokaler norr om temperatursummakurvan + 1 100, dvs. huvudsakligen i och , centrala delar samt nedre skogsbygder. Ett allsidigt utformat utbildningsutbud tas fram inom ESO-sektorn. Detta utbud diversifieras rent praktiskt så att exempelvis yrkesverksamma bönder kan delta, även där stor gårdsbundenhet föreligger på grund av djurpassning etc. Jämförande odlingsförsök läggs ut också på några områden norr om temperatursummakurvan + 900 där försöken drivs som extensivodlingar. fattar beslut om hur stort anläggningsstöd som kan påräknas för energiskogsodlingar. Eventuella differentieringar av stödet med hänsyn till tidigare markanvändning fastställs i detta sammanhang. Kooperativa verksamhetsformer bör särskilt uppmärksammas. En särskild utbildningskampanj startas som riktar in sig på kvinnor. Glesbygdens kvinnor har allmänt sett svårare än andra grupper att få meningsfulla jobb inom rimliga pendelavstånd. Förutsättningarna för olika samarbetsformer ingår som en självklar del i utbildningen. Samarbetet kan gälla gemensam maskinanvändning, avloppsfrågor, vägfrågor, odlingssamarbete etc. Särskilda insatser görs för att belysa möjligheten till samordning mellan energiskog och växter som kan verka som naturliga kväveproducenter. En utredning görs om lämpligheten att plantera energiskog som skydd vid vägområden i slättbygder. Vpk förutsätter att berörda departement skyndsamt tar fram nödvändigt underlag så att ett regeringsförslag kan föreläggas . Med hänvisning till ovanstående föreslås att beslutar att hos regeringen hemställa om ett program avseende energiskogsodling i enlighet med vad som föreslås i motionen.