ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G802699 · 1985-01-17 00:00:00 — Den internationella kursverksamheten vid veterinärmedicinska fakulteten i har kurser i patologi och husdjursreproduktion anordnats vid för elever från . Programmet började med kurser i husdjursreproduktion 1954 och tillkom på initiativ av professor , som arbetade som FAO-expert i för att biträda med organisation av och utbildning för det indiska programmet för artificiell insemination av nötkreatur. Det stod då klart att en fördjupad grundutbildning för veterinärer var nödvändig för att genomföra detta program. Kurserna i , som omfattar ett akademiskt läsår, har organiserats i samarbete mellan FAO och SIDA. Ett läsår är inriktat på patologi och nästa läsår på husdjursreproduktion. De kursledare, som inte är engagerade i kursverksamheten, ansvarar för att följa upp kurserna genom resor till de länder som skickat deltagare. På dessa tas kontakt med tidigare elever för att diskutera utbildningsfrågor m. m. Genom regionala uppföljningsseminarier erbjuds föreläsningar av kursledarna och inbjudna specialister. har ett flertal utvärderingar av kurserna genomförts. Dessa har genomgående varit mycket positiva. De anmärkningar som i några fall riktats mot kurserna torde med relativt små medel kunna undanröjas. Det har också där övertygande fastlagts att kurserna har bäst förutsättningar att genomföras i . Finansieringen av dessa kurser skedde genom SID A-anslag för ämnesinriktad verksamhet. beviljade SIDA pengar för endast halva året för den del av programmet som omfattar husdjursreproduktion. Under julidecember 1984 erhölls medel genom ett BITS-anslag. SIDA har också upphört att samarbeta med FAO vad gäller det husdjursprojekt, varunder kurserna sorterade. SIDA:s inriktning är att deltagarna i kurserna i första hand skall komma från våra programländer. Medel skall tas ur resp. landram. Denna inriktning medför ett betydande administrativt merarbete i förhållande till tidigare. Enligt vår mening är dessa kurser ett viktigt inslag på det område bistånd bör inriktas, nämligen landsbygdsutveckling. Husdjursstammarna representerar ett stort kapital, vars förvaltning förbättras av att har rimliga resurser på det veterinärmedicinska området. Enligt vår mening bör kurserna finansieras som ett separat projekt. Särskild rekryteringsinsats kan ändå göras i våra programländer. 1 1984/85.3 sami. samarbete med FAO återupprättas. Detta är viktigt inte minst från rekryteringssynpunkt och för att kurserna skall bibehålla den internationella karaktär som varit kännetecknande för dem. Mot bakgrund av det anförda hemställs att hos regeringen begär sådana förändringar i finansieringen och organisationen av den internationella kursverksamheten vid veterinärmedicinska fakulteten, SLU, som föreslås i motionen.
mot · G802702 · 1985-01-18 00:00:00 — och regler för föräldrapenning Enligt 3 kap. 17 § lagen om allmän försäkring kan föräldrapenning dras in eller sättas ned om en förälder ändrar vistelseort utan att underrätta om detta. I pressen har redogjorts för ett ärende där en kvinna, som uppbar föräldrapenning fick denna nedsatt på grund av att hon vistats på annan ort utan att meddela kassan därom. Vid en frågestund i anförde socialministern att det kan finnas skäl att se över vissa äldre bestämmelser i sjukförsäkringen resp. föräldraförsäkringen. Han skulle ge i uppdrag att undersöka hur den aktuella bestämmelsen tillämpas vid och sedan eventuellt återkomma till . Detta framgår också av proposition 1984/85:100. Det är viktigt att socialförsäkringsförmåner inte uppbärs orättmätigt. Det är emellertid lika viktigt att försäkringen inte upplevs alltför byråkratisk med inslag av paragrafrytteri. Socialförsäkringen skall inte innehålla regler, som helst inte bör tillämpas! I det här fallet synes en tjänsteman vid tillsynsmyndigheten ha uttalat att hon litade på att det fanns tillräckligt omdöme vid försäkringskassorna att inte tillämpa ifrågavarande lagregel. Vi anser inte att ett utredningsförfarande är nödvändigt i detta ärende. Utslagsgivande bör vara att föräldern har barnet i sin vård. Regler, som kan få så stötande effekter som den aktuella, bör ändras. Detta kan exempelvis ske genom en ändring av bl. 3 kap. 17 § AFL vad gäller föräldraförsäkringen. Med hänvisning till ovanstående föreslår vi att hos regeringen begär förslag till ändring av bestämmelsen om att den som uppbär föräldrapenning måste anmäla resor utanför hemkommunen om de varar än . () ()
mot · G802703 · 1985-01-18 00:00:00 — Beräkningen av sjukpenning vid anhörigvård Inom sjukförsäkringen förekommer det att försäkrad, förutom sin inkomst av ordinarie anställning, uppbär exempelvis anhörigbidrag från . Båda inkomsterna sammanräknas därvid och utgör s. k. sjukpenninggrundande inkomst, varav anhörighetsbidraget ofta är endast en liten del av den totala årsinkomsten. Vid inträffad sjukdom skall sjukpenningen kompensera inkomstbortfallet. Ofta kan anhörigvården av, trots att vederbörande är oförmögen att utföra sitt huvudsakliga arbete. I sådana fall skall endast halv sjukpenning utbetalas, då den försäkrade ej helt behöver avstå från arbete. Enligt 3 kap. 12 § lagen om allmän försäkring har undantag gjorts från ovanstående regel. Härvid avses fosterlön, och försäkringskassorna får i dylika fall utbetala hel sjukpenning med bortseende från fosterbarnslönen. De effekter anhörighetsbidraget har på utgående sjukpenning i vissa fall är olyckligt och orättvist. Att likforma det med bestämmelsen om fosterbamslön vore en stor fördel. Att i sjukpenningshänseende likställa anhörigvårdare med fosterbarnsvårdare är möjligt genom en ändring av 12 § i AFL 3:11. Den lyder: Vårdar försäkrad annans barn i hemmet som fosterbarn eller under därmed jämförliga förhållanden och utgår ersättning för vården för tid då sjukpenning kommer i fråga, bedömes rätten till sjukpenning med bortseende från ersättningen. Sjukpenningens storlek fastställes därvid på grundval av en sjukpenninggrundande inkomst som ej omfattar sådan ersättning. Lag 1976:279, som trädde i kraft och enligt vilken bestämmelserna i 12 § i sin nya lydelse ägde motsvarande tillämpning i fråga om sjukpenning för tid fr. o. m. . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behov av ändring av 3 kap. 12 § AFL.
mot · G802704 · 1985-01-18 00:00:00 — m. fl. Ersättning för resor till och från arbetet som alternativ till sjukskrivning Vi har i vårt land ett väl utbyggt försäkringssystem, som skall skydda den enskilde vid sjukdom, arbetslöshet, handikapp m. m. Det är en stor trygghet att samhället kan träda in då man är i behov av hjälp och stöd. Det förekommer dock att det bör finnas alternativ till en sjukskrivning som kan bli långvarig genom att det finns praktiska hinder att ta sig till arbetsplatsen. Som exempel kan nämnas: En person, som vrickat en fot eller opererat en menisk, kan behöva gipsförband rätt länge och nödgas vara sjukskriven, men skulle utan större olägenhet kunna sköta sitt arbete om det gick att ta sig dit. Det kan vara omöjligt att åka kollektivt, då detta färdsätt saknas eller innebär för stor påfrestning. Att köra bil med ett gipsat ben är inte tillrådligt av trafiksäkerhetsskäl. Vissa ryggsjukdomar ger en begränsad rörelsefrihet i trafiken, men tillåter en god arbetsinsats. Det beror givetvis på arbetets art hur tidigt man kan återgå till arbetsplatsen. Detta problem har uppmärksammat så till vida att vissa kommuner ger färdtjänst för resor till och från arbetet även vid korttidshandikapp. svarar arbetsgivaren för taxiresor i syfte att få de anställdas tjänster, då man tillfälligt inte själv kan ta sig till arbetet. I många fall hjälper arbetskamrater till. Att i längden bli beroende av arbetsgivare eller arbetskamrater för att ta sig till och från arbetet är inte bra. Enligt vår mening vore det långt smidigare att ge möjlighet att bekosta resor till och från arbetet om sjukskrivningstiden kan förkortas. Socialministern har i ett frågesvar ställt i utsikt att förslag i denna riktning bör utredas som ett led i försäkringskassornas rehabiliteringsarbete. Att kunna förkorta en sjukskrivningsperiod är till fördel för den enskilde, en vinst för samhället och en tillgång i produktionen. Med hänvisning till det anförda föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om försäkringskassornas möjlighet att i vissa fall betala resor till och från arbetet i syfte att förkorta sjukskrivningsperioden. () BO ()
mot · G802706 · 1985-01-17 00:00:00 — Motion 1984/85:706 Båtuthyrningen till utländska medborgare Strömmen av utländska båtturister ökar . Det är dels fråga om turister som kommer med egen båt. Dessa är skyldiga att anmäla sin ankomst vid första tullplats och deras ankomst registreras därmed. Dels är det emellertid möjligt för en utländsk turist att utan någon som helst registrering här i hyra en båt av en svensk båtuthyrare och därefter segla i våra skärgårdsområden. Jag vill inte påstå att detta utgör något av de allvarligaste säkerhetspolitiska problemen men jag föreslår dock att båtuthyrarna - på samma sätt som hotellrumsuthyrarna - åläggs att till polisen inlämna uppgift om uthyrning av båt till utländska medborgare. Det vöre dessutom en fördel om båtuthyrarna kunde rekommenderas att tillhandahålla de vanligast förekommande utländska båtflaggorna för att resp. utländska båtturister skall kunna föra sitt lands flagg på den inhyrda båten. På så sätt kan tillsynsmyndigheterna i skärgården lättare identifiera de utländska båtturisterna, som på detta sätt också bör kunna uppskatta tillmötesgåendet och servicen att få föra sitt lands flagga på den i hyrda båten. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär utredning om möjligheten att genomföra en anmälan av uthyrning av båt till utländska medborgare.
mot · G802708 · 1985-01-18 00:00:00 — har barnbidrag betalats ut en gång per kalenderkvartal. betalas det ut en gång . Av besparingsskäl har kvartalstänkandet behållits. Detta medför bl. a. att rätten till barnbidrag finns fr. o. m. i första kalenderkvartalet efter att ett barn fötts och gäller t. o. m. det kalenderkvartal då barnet fyller . Förhållandet i ett kalenderkvartal bestämmer rätten till barnbidrag . Då barnet stadigvarande vistas hos en vårdnadshavare innebär denna regel inga bekymmer, men allt fler föräldrar har efter t. ex. en skilsmässa delad vårdnad om barnet. Exempel: Har man vård om barnet har man rätt till barnbidrag januari, feruari och mars. Detta gäller oavsett om barnet flyttar till andra föräldern . Fel förälder kan således få barnbidraget under en, två eller beroende på tillfälligheter. får skulden för ett utbetalningssystem, som inte uppfattas som rimligt. En korrigering i regelsystemet, som innebär att den som har vården om barnet den 1 i också har rätt att uppbära barnbidraget, skulle förenkla hanteringen. att hos regeringen begär översyn av regelsystemet för rätten till barnbidrag enligt motionens syfte. () ()
mot · G802709 · 1985-01-18 00:00:00 — och över omsorgsvårdens personal har i en skrivelse gjort en framställan till om ändring av lagen (1980:11) om tillsyn över hälsooch sjukvårdspersonalen innebärande att även personal inom omsorgsvården för psykiskt utvecklingsstörda skall omfattas av tillsynslagen, vilket f. n. inte är fallet. Denna skrivelse har varit föremål för remissbehandling hos ett flertal berörda instanser, vilka samtliga är positiva till en lagändring. Nuvarande förhållanden medger inte att disciplinansvar kan ådömas personal inom omsorgsvården. Enligt förarbetena till tillsynslagen har som skäl härför angivits bl. a. att omsorger om psykiskt utvecklingsstörda ej kan betraktas som sjuk- och hälsovård annat än i vissa undantagsfall (vård vid vissa specialsjukhus för psykiskt utvecklingsstörda m. Utvecklingsstörda har en ställning i förhållande till personalen som är jämförbar med patienter inom sjukvården. Men de har ofta sämre möjlighet att hävda sina intressen. Det har dess värre också förekommit misshandel och grova sexuella övergrepp mot psykiskt utvecklingsstörda, som inte kunnat meddela sig med omgivningen. Visserligen kan den skyldige i sådana fall ställas under allmänt åtal, men vederbörande riskerar inte att bli fråntagen sin legitimation eller bli föremål för andra disciplinära åtgärder genom hälsooch sjukvårdens ansvarsnämnd. En handling kan utan att vara brottslig vara klandervärd och lända den utvecklingsstörde till allvarligt men. Det är viktigt att stärka de utvecklingsstördas rättsskydd genom att även omsorgspersonal skall omfattas av tillsynslagen. Enligt vad vi erfarit kommer inte den aviserade propositionen om omsorgsvården att ta upp denna fråga. att hos regeringen hemställer om förslag till ändring av lagen om tillsyn över hälso- och sjukvårdspersonalen så att även omsorgsvårdens personal kommer att stå under tillsyn. () ()
mot · G802710 · 1985-01-18 00:00:00 — Motion 1984/85:710 Det statligt ägda Apoteksbolaget har monopol på all distribution av läkemedel i . Det svenska samhället är under stark utveckling och förändring. Hög förvärvsfrekvens, ny teknik och strukturomvandling leder till att industrisamhällets tidigare stela strukturer bryts upp till förmån för större variationsrikedom och flexibilitet. Omvandlingen från industrisamhälle till tjänste- och servicesamhälle ställer också nya och annorlunda krav. Behovet av tjänster växer och kraven på tillgänglighet ökar. För ett serviceföretag som betjänar allmänheten ställs särskilt höga krav på tillgänglighet. Behovet märks bl. a. i ökat öppethållande av butiker i en rad branscher och tillkomsten av servicebutiker. Mot denna bakgrund är det beklagligt att konstatera att öppethållandet av apoteken fortfarande ligger på en jämförelsevis låg nivå. har också lördagsstängning införts på en del mindre frekventerade apotek. Öppethållandet var under de gångna jul- och nyårshelgerna mycket begränsat framför allt i storstadsområdena. Det är väsentligt att tillgängligheten till läkemedel är hög. I en akut situation kan det för många människor te sig närmast oöverstigligt att ta sig långa vägar till ett öppet apotek om det sedvanliga har stängt. I storstadsregionerna är antalet enpersonshushåll mycket högt och det kan förutsättas att många människor har svårigheter med att få hjälp med inköp från apotek. På minre orter sker ibland läkemedelsdistributionen fortfarande genom ombud, ofta ortens livsmedelshandel. har Apoteksbolaget öppnat apotek med begränsat sortiment i anslutning till vårdcentraler. Ombuden har då dragits in. Detta har medfört ökad bekvämlighet för de patienter som i samband med läkarbesök kan köpa sina läkemedel. I gengäld har det medfört sämre möjligheter att köpa läkemedel i de fall inköpen inte har samband med läkarbesök. Likaså har möjligheterna att köpa icke receptbelagda läkemedel och andra apoteksvaror minskat, eftersom vårdcentralerna alltid är förlagda till tätorter. Det kan också medföra att underlaget för en glesbygdsbutik härigenom minskar. Det föreligger en uppenbar konflikt mellan allmänhetens behov av tillgänglighet och förutsättningarna att med tillfredsställande ekonomi bedriva försäljning av ett så starkt specialiserat sortiment som läkemedel och Apoteksbolagets egna produkter. Det finns anledning att överväga om inte monopolsituationen utgör ett hinder för tillkomsten av andra former av distribution av läkemedel och sjukvårdsartiklar liksom kombinationen med annan försäljning eller tillhandahållande av tjänster. För att möjliggöra en utveckling mot ett större tillgodoseende av allmänhetens servicebehov på detta område bör därför apoteksmonopolet i detaljhandelsledet begränsas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regering till känna vad som anförts i motionen om begränsning av apoteksmonopolet i detalj handelsledet.
mot · G802712 · 1985-01-18 00:00:00 — och för att förebygga hörselskador Tekniken har möjliggjort att vi på ett enkelt och bekvämt sätt kan avnjuta musik, utan att störa vår omgivning, genom att använda s. k. freestyle-apparater. Det synes bli en allt vanligare företeelse, och det är inte denna i sig som bör uppmärksammas utan de konsekvenser som kan uppstå för användarnas hörsel. Ett forskningsprojekt på det här området pågår f. n. vid i . Eftersom det är en relativt ny företeelse i vårt samhälle finns det ej några publicerade resultat som visar på uppkomna hörselskador i samband med freestyle-användning. Man har dock kunnat konstatera att skador kan uppkomma dels om man använder freestyle-hörlurar under långa perioder och dels om ljudnivån är högt uppskruvad. Man har även konstaterat att ljudnivån från dessa apparater är långt högre än den som förekommer i industrin på grund av att ljudet kommer så nära inpå örat. Det finns även en tendens att man efter långvarig användning av freestyle-hörlurar blir okänslig för ljudnivån, så att man successivt skruvar upp ljudet. Om detta inte uppmärksammas finns det farhågor för att vi får ett ökat antal personer med hörselskador . Givetvis bör forskningen på det här området följas för att mera ingripande åtgärder skall kunna vidtagas om det visar sig erforderligt. Men redan nu synes det som en förebyggande åtgärd vara angeläget att ge information om att det kan finnas risker för att ett träget användande av freestyle-hörlurar kan ge upphov till hörselskador. och bör ges i uppdrag att följa frågan och utarbeta den information som är erforderlig för att förebygga skador av den här karaktären. Mot bakgrund av det anförda yrkar vi att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om information för att förebygga hörselskador. () ()
mot · G802713 · 1985-01-21 00:00:00 — och vid längre utlandsvistelse Strax före julen 1984 antog en proposition med förslag om ändrade regler för utbetalning av barnbidrag vid längre utlandsvistelse. I propositionen förslogs att medföljande barn till en svensk missionär eller präst som är anställd i utlandet fortfarande skall antas vara bosatt här om utlandsvistelsen är avsedd att vara längst . Det är ett steg i rätt riktning att undantag görs för präster och missionärer men det är enligt vår uppfattning otillräckligt. Undantaget måste omfatta över huvud taget alla barn till personer som är anställda av eller annat svenskt trossamfund eller av ett till ett sådant samfund knutet organ eiler av en svensk ideell organisation som bedriver biståndsverksamhet. För dessa barn bör barnbidrag utgå under utlandsvistelse . Argumentet i propositionen för den särställning som präster och missionärer fick genom beslutet är det förhållandet att de anses ha en bibehållen anknytning till under arbetet utomlands; det följer av 28 § i folkbokföringsförordningen, där det stadgas en rätt för dem att kvarstå som kyrkobokförda i . Men samma regel gäller också andra anställda inom de verksamhetsområden som tidigare nämnts. Det som alltså är grunden till att man föreslår undantag för präster och missionärer är också grunden för att man kan kräva samma förmåner för övriga anställda. Samma regler i barnbidragshänseende måste gälla för dem som arbetar på samma arbetsplats och inom all kyrklig och ideell verksamhet utomlands i detta avseende. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till sådan lagändring, att samma regler för barnbidrag vid längre utlandsvistelse som gäller för präster och missionärer skall gälla för alla som är anställda av eller annat svenskt trossamfund eller av ett till ett sådant samfund knutet organ eller av en svensk ideell organisation som bedriver biståndsverksamhet.
mot · G802714 · 1985-01-18 00:00:00 — Underrättelse om beslut i ärende rörande bidragsförskott Av 7 § lagen om bidragsförskott framgår, att sökande vårdnadshavare och underhållsskyldig skall underrättas om beslut i ärende rörande bidragsförskott. Underhållsskyldig skall också underrättas om att ansökan om bidragsförskott gjorts. I de fall fråga är om så kallat utfyllnadsbidrag, dvs. skillnaden mellan underhållsbidraget och bidragsförskottsbeloppet, är den underhållsskyldige inte ersättningsskyldig för den delen. Det torde därför strida mot intentionerna i sekretesslagen, dels vara direkt onödigt att dels underrätta den underhållsskyldige om att ansökan om utfyllnad gjorts, dels underrätta vederbörande om beslutet. Detta gäller självfallet också i de fall ett tidigare beviljat utfyllnadsbidrag dras in. Det har visat sig, att underrättelse till underhållsskyldig har medfört att denne trott sig behörig att anföra besvär över beslutet att dra in utfyllnadsbidraget till vårdnadshavaren. Den underhållsskyldige har inte ansetts vara behörig att klaga över indragningsbeslutet, då han inte var part och beslutet ansågs inte gå honom emot. En underrättelse till den underhållsskyldige i dessa fall kan anses medföra oklarheter. Eftersom en sådan underrättelse inte har någon praktisk funktion, bör bestämmelsen härom ändras. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär förslag till ändrad lydelse av 7 § lagen om bidragsförskott på så sätt att underrättelsen till underhållsskyldig i nämnda fall avskaffas.
mot · G802716 · 1985-01-21 00:00:00 — Motion 1984/85:716 Utställnings- och visningsersättning till bild- och formkonstnärer För snart sedan gjorde kulturutskott följande uttalande vad gäller utställningsersättningen för bildkonstnärer: ställer sig helt bakom principen att konstnärerna bör ersättas för sin medverkan i utställningar. Utskottet delar också den i olika sammanhang framförda uppfattningen att ett statligt stöd är motiverat och nödvändigt för att principen om utställningsersättning skall kunna realiseras. An är trots otaliga utredningar och förslag - frågan olöst. Åter kan man läsa att frågan bereds. Vpk anser att för att påskynda denna ständiga beredning bör uttala att frågan om utställningsersättning bör lösas. När det så gäller visningsersättningen åt bild- och formkonstnärer föreslås en ökning av anslaget . Konstnärskårens inkomst- och arbetsförhållanden är väl kända bl. a. genom den s. k. . Mediainkomsten ligger otroligt lågt. Bildkonsten är t. o. m. missgynnad i förhållande till andra kulturarbetargrupper. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att frågan om utställningsersättning bör få en lösning, 2. att med ändring av regeringens proposition 1984/ 85:100 under , bil. 10, punkten F 5, Visningsersättning åt bild och formkonstnärer, upptar ett i förhållande till regeringens förslag med . minab/gotab 1985
mot · G802718 · 1985-01-21 00:00:00 — m. fl. har världens största konstföreningsrörelse med nära 2 000 föreningar, varav över 1 700 är verksamma på arbetsplatserna. 600 000 medlemmar är anslutna till föreningarna, som arrangerar 6 000 konstutställningar samt en rad andra kulturprogram. Denna unika kulturrörelse, där allt arbete sker med frivilliga och oavlönade krafter, är angelägen att stödja, då även begränsade samhällsinsatser resulterar i ett avgörande stöd till konstnärskåren och en omfattande verksamhet i sammanhang dit varken institutionerna eller den seriösa konsthandeln når. () har tagit till sin främsta uppgift att utbilda och stödja de 15 000 funktionärerna i konstföreningarna. Betydelsen av detta arbete skall ses mot bakgrunden av att det är dessa som handhar konstinköpen i föreningarna, arrangerar utställningarna och står för föreningarnas konstpedagogiska arbete. Det är orimligt att förutsätta att föreningsledarna i alla lägen besitter nödvändiga kunskaper för detta arbete. SKR har tillsammans med konstvetenskapliga institutionen i utarbetat metoder, som visat sig mycket framgångsrika på konstbildningsområdet. Behovet av en konstbildningsavdelning inom SKR är självklart. Medel finns f. n. för en verksamhet på halvtid inom detta område. Vpk anser att denna måste byggas ut till heltid. Vi anser det rimligt att kompensera SKR-anslaget för inflationseffekterna, då förbundet arbetar med en ytterst begränsad personalstyrka i förhållande till organisationens storlek. Mot bakgrund av vad som ovan anförts hemställs att under anslagsposten F25:2 Vissa bidrag till bildkonst, delposten , för /86 anvisar . utöver regeringens förslag. (vpk) (vpk)