mot · G8022340 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. Avskaffande av den gemensamma valdagen, m. m. Regeringen tillsatte en parlamentarisk utredning, folkstyrelsekommittén, med uppgift att pröva en rad angelägna författningsfrågor. Vi anser det angeläget att kommittén i sitt arbete prioriterar vissa centrala författningsfrågor. De frågor som vi här avser är den gemensamma valdagen, mandatperiodernas längd och inslaget av personval. Därtill vill vi att redan nu fattar beslut att införa offentliga utskottsutfrågningar. Den gemensamma valdagen och mandatperiodernas längd Erfarenheterna av systemet med gemensam valdag för riksdags- och kommunalval bekräftar de farhågor som gav uttryck för vid införandet av den gemensamma valdagen. Mandatperioder har visat sig vara alltför korta för att möjliggöra större förändringar eller för att resultatet av sådana förändringar tydligt skall kunna avläsas. Systemet med gemensamma valdagar har också haft nackdelen att de kommunala valen kommit i skymundan. Rikspolitiken har dominerat det politiska utbudet såväl i massmedia som hos partierna. I denna riktning har också de successivt genomförda kommunsammanslagningarna verkat. Systemet med gemensamma valdagar försvårar alltså närmandet mellan styrande och styrda, främst i kommunerna. Vår grundinställning är därför att valen till och till de kommunala församlingarna bör ske vid olika tillfällen och att mandatperioden bör förlängas till i båda fallen. Det svenska valsystemet ger väljarna små möjligheter att välja kandidat inom partierna. Särskilt i stora valkretsar och inom de stora partierna är detta påtagligt. Väljarna får lätt en känsla att valet vad beträffar personer är avgjort på förhand och att partiapparaten sitter inne med den verkliga makten. Ett ökat inslag av personval i valsystemet är därför angeläget. Flera förslag till hur personvalsinslaget kan stärkas har presenterats av olika utredningar. Personvals- och valkretsutredningen presenterade 1977 ett bra sådant förslag. Det är enligt mening en viktig demokratisk rättighet att väljarna får möjlighet att också direkt påverka vilka personer som inom resp. partier skall företräda dem i de beslutande församlingarna. Först därigenom får väljarna möjlighet att på valdagen beakta också andra aspekter än de rent partipolitiska. Det kan t. ex. gälla förstärkt representation av kvinnor, ungdom, äldre människor eller personer med anknytning till en viss folkrörelse eller en viss näringsgren eller med ett visst yrke. Inom ramen för partivalet bör alltså väljarna ha möjlighet att lägga sin röst på enskilda personer. Utskottsutfrågningar har blivit ett vanligt och viktigt sätt att samla information och förbereda ärenden som utskott har att bereda. Ofta ger dessa utfrågningar en värdefull information som annars hade varit svår att ta del av. Ett utskott, och därmed beslut, påverkas av information som kommer fram vid sådana utfrågningar. För allmänhetens förtroende för de valda representanterna politikerna är det väsentligt att den har tillgång till de beslutsunderlag som politikerna har. För den allmänna debatten är det också nödvändigt att politiker och andra debattörer har tillgång till samma information. De utskottsutfrågningar vi har sker bakom lyckta dörrar, vilket gör att allmänhet och press inte har tillgång till den information som rikspolitikerna har, när de har att ta ställning i en fråga. Dessutom kan det ju vara så att någon som har en annan åsikt eller andra uppgifter i ett speciellt fall icke för fram dessa, eftersom man icke vet att har fått annan information i frågan. kan alltså genom de slutna utskottsutfrågningarna hamna i den situationen att man icke har tillgång till alla uppgifter i frågan. Både för allmänhetens förtroende och förståelse för vad politikerna sysslar med och för en allsidig upplysning är det därför värdefullt om utskottsutfrågningarna kunde vara offentliga. En del av motståndet till offentliga utskottsutfrågningar beror på missuppfattningen att det skulle röra sig om offentliga utskottssammanträden. Så är ju inte fallet. Beslutsdelen av utskottssammanträdet förblir sluten. har denna reform diskuterats inom och utom . I har krav på offentliga utskottsutfrågningar drivits från liberalt håll . har förslaget fått än större tyngd. Kraven på närdemokrati, öppenhet och insyn har växt. Offentliga utskottsutfrågningar är ett av sätten att leva upp till dessa krav. Med anledning härav hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om folkstyrelsekommitténs arbete vad gäller avskaffande av den gemensamma valdagen för å ena sidan kommunfullmäktige- och landstingsval och å andra sidan riksdagsval, införande av fyraåriga mandatperioder för och de kommunala församlingarna och ökat inslag av personval, 2. att antar följande lydelse av 4 kap. 12 § riksdagsordningen: 12 § Utskott skall är närvarande. Sammanträde för inhämtande av upplysningar eller yttranden som sägs i 10 § skall dock vara offentligt om minst en tredjedel av utskottets ledamöter så begär. () () () () ()