mot · G8022019 · 1985-01-17 00:00:00 — 1984/85:2019 m. fl. Områdesindelningen för prisstöd till jordbruket i Jordbruket i befinner sig i en mycket allvarlig situation. Den alltmer försämrade lönsamheten har fört med sig att investeringarna i jordbruket befinner sig på en mycket låg nivå. Företag som genomfört större investeringar har uppenbara ekonomiska svårigheter och ett flertal fall av konkurser eller ackord har framtvingats. Rapporter från länets banker talar om eftersläpande avbetalningar på lämnade krediter som det sker allt fler ansökningar om driftslån och räntestöd. Helt avgörande för länets framtida jordbruk är hur prisstöd och investeringsstöd kommer att utformas. Denna motion behandlar frågan om den framtida områdesindelningen för prisstödet till jordbruket i . I utredningen stöd till jordbruket i norra föreslås en ny områdesindelning för prisstödet. Förslaget innebär att nuvarande områdesindelning med fem olika zoner: 1, 2, 3, 4, 5 ersätts med fem geografiskt annorlunda: 1, 2a, 2b, 3, 4. Centrala är när det gäller mjölkprodukter i zon 2. Den i utredningen föreslagna ändringen innebär att samma område (jordbruksområde 1 i ) kommer att tillhöra zon 2b. Beträffande kött, fläsk och moderssuggor befinner sig hela länet i zon 1. Föslaget från är att dela länet i två delar varav halva förblir i zon 1 och den andra halvan avses bli nedflyttad till zon 2. lEkonomiskt innebär förändringen följande för jordbruket i : Mjölk-prisstöd öre/kg: Område 2a » 34 skillnad 2 ore/kg Område 2b » 32 Kött-prisstöd öre/kg: Område 1 * 385 Område 2a » 260 Fläsk-prisstöd öre/kg: Område 1 > 80 Område 2 » 60 Område 1 > 600 , skillnad ./sugga Område 2 > 400 För en enskild mjölkproducent med 20 kor och en avkastning på /år (siffrorjblir förlusten av ändrad områdesindelning /år. Därtill kommer en minskad intäkt av slaktdjur som i denna typ av företag är en biproduktion. Till grund för den föreslagna områdesindelning ligger en analys av jordbrukets utveckling i norra . Man konstaterar att avkastningsutvecklingen i växtodlingen framför allt i de nordligaste länen har varit svagare än i . Inom mjölkproduktionen har däremot avkastningsutvecklingen varit snabbare än i övriga delar av landet. Mjölkavkastningen per ko är lika hög i norra som i riket. För att få en bild av nedlagda kostnader som ligger till grund för avkastningsutvecklingen och därmed zonfördelningen gjorde kommittén ett antal s. k. produktionskostnadskalkyler för några typområden i varje län i norra och två referensområden i . Utredningen konstaterar att beträffande avkastningen av korn och slättervall så hävdar sig länet väl. Kostnaderna för att ta till vara dessa skördar är dock högre i än i övriga delar av norra . I Ås inom storsjöbygden ligger en jordbruksförsöksstation. Där har man, i jämförelse med övriga fyra i norra den lägsta medeltemperaturen . I medeltal har Ås den lägsta effektiva gradsumman , 881 mot 1036 för t. ex. Röbäcksdalen i . Att klimatet är kallast och fuktigast beror på höjden över havet. Man har dessutom den högsta nederbörden . Den låga temperaturen och den rikliga nederbörden innebär en avsevärt senare mognad med åtföljande högre vattenhalter och högre torknings- och lagringskostnader. Av betydelse för avkastningsnivån är gödselintensiteten. Utredningen visar att förbrukar med än dubbelt så mycket kalium och mer än en tredjedel så mycket kväve som exempelvis . Detta gäller handelsgödsel. Tar man dessutom hänsyn till kotätheten med följande stallgödsel är det fråga om att i första hand utnyttja de naturliga produktionsförutsättningarna. Länet har således mot en hög kostnadsinsats erhållit en hög avkastning. Har man då tagit hänsyn till samtliga bakomliggande kostnadsfaktorer när man ändrat stödområdesindelningen? Svaret är nej! Med några exempel skall vi belysa ofullständigheten i kostnadsanalysen. Enligt SCB () är normalvattenhalten för den skördade spannmålen följande: Skillnaden i torkningskostnad mellan och är ca /kg. Detta har icke medtagits i kalkylerna. Utredningen anför att gödselmedelskostnaden är högre i Sundsvallsområdet än i . Sanningen är den motsatta. I den använda beräkningsmodellen för mjölk ingår flera förutsättningar som rimmar mycket illa med verkliga förhållanden eller som på annat sätt ej tar hänsyn till olikheter eller skillnader mellan olika områden. Vi anser att absolut rättvisa inte kan uppnås, men vissa grundförutsättningar måste ändå uppfyllas. Av utredningens beräkningar framgår t. ex. som en förutsättning att priset på kofoderkoncentrat i utanför är /kg och i /kg. I verkligheten är produkten ca /kg dyrare i . Till de i utredningen använda typföretagen på 15 respektive 30 mjölkkor förutsätts att erforderlig mängd spannmål produceras på respektive företag. Vid beräkningar, med grund i lantbruksstatistiken, länets djurantal, areal, fodersäd och beräknad åtgång visar verkligheten följande beträffande självförsörjningsgraden. Skillnad i kostnad mellan egenproducerad och inköpt fodersäd är enligt utredningen /kg i . I Sundsvallsområdet föreligger ingen skillnad. Detta förhållande borde ge en högre produktionskostnad för men utredningen har inte beaktat dessa fakta fullt ut. Kostnader för maskiner har i kalkylen antagits vara lika stor oavsett belägenhet. Detta är diskutabelt med hänsyn till klimatologiska, geologiska och biologiska förhållanden. De argument som vi anför beträffande kalkylerna för mjölk äger till stor del giltighet även för övriga produktionsgrenar, kött, fläsk, smågrisproduktion och getskötsel. När Norrlandskommitténs förslag var ute på remiss var remissinstanserna splittrade. Flera redovisade felaktiga beräkningsgrunder varav vi exemplifierat med fem. Utredningen lämnades över till livsmedelskommittén. I dess slutbetänkande har man inte ytterligare bearbetat materialet utan lämnar samma förslag till områdesindelning som . Vi beklagar detta! Hela tillhör inlandet. Det betyder att vissa grundläggande skillnader i möjligheter till en differentierad arbetsmarknad jämfört med kustlänen föreligger. Denna situation får bl. a. till följd en hög andel förvärvsarbetande inom jord- och skogsbruk. Det betyder också att jordbruket spelar en förhållandevis större roll än i andra regioner när det gäller underlag för service m.m. Jordbruket har alltså större regionalpolitisk betydelse i än i övriga norra . Det är viktigt att jordbruket som näring i kan utövas på samma ekonomiska villkor som i övriga landet. Det statliga stödet till jordbruket i norra är avsett att utjämna skillnader i produktionskostnader mellan olika landsändar men också utjämna de produktionskostnadsskillnader som finns inom norra regionen. Den områdesindelning som befinner sig i menar vi svarar mot de verkliga förutsättningar som råder. Vi en eventuell förändrad zonindelning för norra anser vi att beträffande mjölkproduktionen de centrala delarna av länet bör jämställas med de områden som i och livsmedelsutredningen föreslås tillhöra område 2a. Beträffande kött, fläsk och moderssuggor anser vi att nuvarande indelning av bör bibehållas även fortsättningsvis. Mot bakgrund av ovanstående föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande områdesindelning för prisstöd till jordbruket i . . ÅSLING (c) () ()