mot · G8023105 · 1985-04-15 00:00:00 — m. fl. Livsmedelspolitiken (prop. 1984/85:166) Regeringen framlägger i propositionen förslag bl. a. om stöd till jordbruket i norra . Motionen kommer i sin helhet att ägna sig åt detta avsnitt. Stödet till jordbruket i norra är avsett att ge jordbruket kompensation för det högre kostnadsläge som råder i denna del av landet. Prisstödet måste justeras i takt med kostnadsökningarna, så att jordbrukarnas ekonomiska villkor i norra inte skall försämras i förhållande till deras yrkesbröder i övriga delar av landet. , vars utredning legat till grund för regeringens proposition, anslöt sig till den speciella förslag (statligt stöd till jordbruket i norra , Ds Jo 1982:7) om årliga justeringar utifrån utvecklingen av PM-index. Det är därför ytterst förvånande - inte minst mot bakgrund av de uttalanden som gjorts från skilda regeringsledamöters sida vid deras besök i - att regeringen inte antyder något om eventuella framtida uppräkningar, varken med angivande av tidpunkter eller principer för prisstödets justeringar. Om inte stödet räknas upp , kommer jordbruket i norra att utsättas för en hårdare ekonomisk press än jordbruket i övriga delar av landet. För dem som är beroende av jordbruksproduktionen är det mycket otillfredsställande, att inte de långsiktiga reglerna klargörs . Detta skapar en osäkerhet och försvårar den långsiktiga planering som fordras inom såväl jordbruket som förädlingsindustrin och övriga servicenäringar. För att undanröja denna osäkerhet och skapa förutsättningar för långsiktiga satsningar i denna del av landet, bör nu markera att prisstödet för jordbruket i norra skall justeras i takt med kostnadsutvecklingen. Nuläget för norrländsk jordbruksproduktion av stödet till jordbruket i norra påvisar att Norrlandslänen har underskott på flera av jordbrukets baslivsmedel. För mjölkproduktionen och därmed också för köttproduktionen konstateras att denna - dock med vissa regionala variationer - har en i fredstid godtagbar omfattning och spridning i norra . Lönsamheten är dock så låg att risken är uppenbar att den redan nu konstaterade neddrag ningen kommer att förstärkas och leda till en underskottssituation. har av fläskproduktionen, medan dess andel av landets folkmängd är . Äggproduktionen är av betydligt mindre omfattning än konsumtionen. Matpotatis är en från försörjningssynpunkt viktig gröda. Odlingen har minskat kraftigt i de flesta länen i norra , vilket medfört bl. a. svårigheter att upprätthålla en organiserad uppsamling av matpotatis. Från beredskapssynpunkt är det otillfredsställande att notera att det råder en stor obalans mellan tillgång och efterfrågan och att regeringens förslag inte kommer att leda till några påtagliga förbättringar av situationen i . Den kortsiktighet som präglar regeringens förslag vad gäller jordbruket i norra kommer att bidra till att en yngre generation varken kan eller ekonomiskt orkar ta över jordbruken efter de många äldre jordbrukare, som av åldersskäl måste dra sig tillbaka. Det är inte bara försvarspolitiska motiv - även om de väger mycket tungt utan även kulturpolitiska, regionalpolitiska och turism- och rekreationspolitiska motiv som talar för ett kraftfullt stöd av norrländsk jordbruksproduktion. Utan överdrift kan hävdas, att ingen - oberoende av var de bor i - är tilltalad av en utveckling som leder till att det öppna landskap, som är insprängt i de stora skogsområdena i Norrlandslänen, skulle förbuskas och därmed förlora sin charm. Det är betydande kulturhistoriska värden som är förknippade med jordbruket i . Likaså skulle några av grundförutsättningarna för turismens utveckling ryckas undan. Sett mot denna bakgrund finns det starka skäl för ytterligare statliga insatser för en utveckling av Norrlandsjordbruket. Allmänna åtgärer för att förbättra jordbrukets möjligheter i norra En levande landsbygd måste vara ett av de mera angelägna och eftersträvansvärda målen för svensk regionalpolitik. Den ogynnsamma åldersstrukturen inom jordbruket kräver snabba åtgärder. En ny generation måste ges ekonomiska förutsättningar att ta över jordbruket. Knytningen mellan jord- och skogsbruk har alltid gett jordbrukets arbetskraft en stabil bas för sin utkomst. Men med den jordbrukspolitik som förts har förutsättningarna successivt försämrats. Skattesystemets förändringar har gjort att en normalbeskattad grundinkomst från skogsbruket har övergått till att bli en högbeskattad marginalinkomst, som inte ens mildras om skogskonton används. Sålunda är det , med de höga marginalskatterna, omöjligt att bygga upp det startkapital som är nödvändigt för en yngre person för att kunna överta ett jordbruk. Det behövs - förutom en annan skattepolitik i - en ny jordpolitik för norrländskt jord- och skogsbruk. hämmar utbudet och bör avskaffas. En avreglering som leder till en ökad omsättning av jord- och skogsmark på den öppna marknaden och en uppmjukning av reglerna för handeln mellan fysiska personer är eftersträvansvärd. Förvärvstillstånden för fysiska personer bör avskaffas. Den enskilda individens förfoganderätt skall garanteras av en fri fastighetsmarknad. Under har inom det regionalpolitiska stödområdet, som i stort sett sammanfaller med den region som innefattas av Norrlandsstödet till jordbruket, betydande resurser avsatts för utveckling av näringslivet. /86 föreslår regeringen att skall anslås för regionalpolitisk verksamhet. Det har visat sig dyrt att skapa ny sysselsättning. har det kostat att skapa varje enskilt arbetstillfälle inom industrin. Drygt 2 000 personer behövs för att ta över de jordbruk, där de nuvarande ägarna av åldersskäl måste träda tillbaka. Det måste vara en ur regionalpolitisk synvinkel billig åtgärd, att avsätta en del av de regionalpolitiska och arbetsmarknadspolitiska anslagen för att underlätta för ungdomar att ta över jordbruken. Det av regeringen nu framlagda förslaget leder - som redan påpekats - inte till att generationsväxlingen inom norrländskt jordbruk underlättas. Nuvarande stöd tryggar inte jordbruksproduktionen i norra Jordbruket har en stor regionalpolitisk betydelse för hela samhället i norra . Detta har understrukits av såväl , glesbygdsdelegationen som livsmedelskommittén. I propositionen anförs att produktionen i stödområdet bör behållas i stort sett i nuvarande omfattning. Eftersom det nuvarande prisstödet endast är avsett att överbrygga de kostnadsskillnader som råder mellan mellersta och norra utgör Norrlandsstödets nuvarande utformning och nivå inte någon garanti för att nuvarande produktion kan bibehållas. De lönsamhetsförändringar som sker inom jordbruket totalt sett kommer att beröra det norrländska jordbruket i minst samma utsträckning som jordbruket i övriga delar av landet. Erfarenheterna visar att den neddragning som då skedde av jordbruket drabbade de svagaste jordbruksbygderna hårdast. Om inte stödet förstärks ytterligare utöver vad regeringen nu föreslår kommer det norrländska jordbruket att drabbas särskilt hårt i den nu förestående neddragningen av animalieproduktionen. observerade detta problem och påtalade att en anpassning av produktionen till efterfrågan kommer att drabba de svagaste jordbruksbygderna särskilt hårt. Kommittén betonade därför att Norrlandsstödet bör ha en sådan inriktning och ligga på en sådan nivå att produktionen, i åtminstone de nordligaste delarna, i stort sett kan upprätthållas även när totalproduktionen anpassas till efterfrågan. har jordbruket i norra halkat efter övriga landet, bl. a. till följd av att prisstödet inte räknats upp i takt med kostnadsökningarna. Landshövdingarna i de fyra nordligaste länen har i en särskild skrivelse till regeringen redovisat hur allvarlig situationen är. Den lönsamhetspress som jordbruket är utsatt för har redan lett till att produktionen börjat minska i stora delar av norra . a. har antalet mjölkkor minskat kraftigare i norra än i övriga delar av landet. Det finns stor risk för att denna produktionsminskning kommer att accelerera om inte lönsamhetssituationen förbättras. Härvid är det självklart av stor betydelse att av jordbrukarna i området är eller äldre. Vidare måste observeras att företagen inte kunnat reinvestera och underhålla produktionsresurserna i erforderlig omfattning. Detta gäller även de företag som byggts upp med hjälp av särskilt statliga rationaliseringsstöd. Vidare föreligger i stora delar av norra ett stort behov av dikning och andra markförbättrande åtgärder. Samtliga dessa faktorer inger stor oro inför den framtida utvecklingen. Minskar produktionsvolymerna i jordbruket kommer det att uppstå svårigheter för jordbrukets förädlingsföretag, men även i stor utsträckning för övrigt näringsliv och för samhällsservicen i glesbygderna. En sådan utveckling kommer att leda till att behovet av andra former av regionalpolitisk! stöd kommer att öka. Den uppräkning av Norrlandsstödet som föreslås i propositionen är inte tillräcklig för att undvika att produktionen minskar i denna del av landet. Därför bör prisstödet per förstärkas med 80 milj. kr. utöver det belopp som regeringen föreslagit. Beloppet kan tas från de regionalpolitiska anslagen. Regeringen föreslår att ökningen av prisstödet skall ske genom att minska vissa budgetmedel som anslagits till prisreglerande åtgärder på jordbrukets område. Avsikten är således att ta i anspråk medel som är reserverade för andra ändamål. Regeringen försöker således än en gång att övervältra ansvaret för vissa delar av regionalpolitiken på konsumenterna eller på jordbrukarna. Så sent som avvisade ett liknande förslag från regeringen. markerade då att Norrlandsstödet är ett regionalpolitisk! stöd och att särskilda budgetmedel skulle tillföras. bör därför åter markera att prisstödet till jordbruket i norra är ett regionalpolitisk! stöd som skall finansieras via särskilda budgetmedel. Mot bakgrund av det uppdämda investeringsbehov som föreligger i norra , ett mycket stort antal förestående generationsväxlingar, och att två enhälliga utredningar lagt förslag till nya regler för rationaliseringsstödet till jordbruket i norra , är det anmärkningsvärt att denna fråga nu skall bli föremål för en tredje utredning. En ytterligare försening av införandet av nya regler för rationaliseringsstödet kommer att vara till nackdel för jordbruket i norra . Den föreslagna utredningen bör därför genomföras skyndsamt och behandla Norrlandsfrågorna med förtur. Med åberopande av det ovan anförda hemställs 1. att uttalar att prisstödet till jordbruket i norra skall bli föremål för årliga justeringar utifrån utvecklingen av PM-index, 2. att beslutar att utöver av regeringen föreslaget belopp om . och att dessa medel, som nämnts i motionen, tas från de regionalpolitiska och arbetsmarknadspolitiska anslagen, 3. att uttalar att prisstödet till jordbruket i norra skall finansieras via särskilda budgetmedel, 4. att begär att regeringen återkommer med förslag om nya regler för rationaliserings- och finansieringsstöd till jordbruket i norra , 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i övrigt i motionen anförts. () () () PER () () ()