ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G8022004 · 1985-01-24 00:00:00 — 1984/85 2004-2013 Motion 1984/85:2004 Axel m. Avskaffande av de kungliga privilegierna vid högviltsjakt En motion med likalydande förslag lades redan till 1979/. Efter avstyrkan av jordbruksutskottet (JoU 1979/80:24) avslogs motionen av . I motiveringen för avslagsyrkandet anförde utskottet bl. a. att den tillsatta jakt- och viltvårdsberedningen hade till uppgift att göra en allmän översyn av jaktförfattningarna. Underförstått tydligen även de bestämmelser som reglerar den s. k. kungajakten i . Jakt- och viltvårdsberedningen har lagt fram sitt betänkande. Trots en mycket noggrann genomläsning av det digra materialet har vi inte funnit någonting som berör de kungliga jaktbestämmelserna. Konungen disponerar nio kronoparker och två kronoegendomar med en sammanlagd areal på nära 97 000 ha för sin älgjakt. Markerna är belägna i Göta- och , dvs. i de delar av där efterfrågan på jaktmarker att arrendera från marklösa jägare är som störst. För oss är denna ordning djupt otillfredsställande. Vi föreslår därför att de kungliga privilegierna vid jakt på högvilt avskaffas. Naturligtvis är det rimligt att konungen också skall få möjlighet att utöva jakt om han är intresserad därav. Men då skall det ske på samma villkor som gäller för alla andra jaktintresserade i detta land och som saknar egen mark lämplig för ändamålet: konungen får arrendera ett jaktområde av normal storlek. Dessutom anser vi att samma ekonomiska villkor skall gälla för konungen som för alla andra jägare som arrenderar jaktmarker av domänverket. Med stöd av ovanstående hemställs 1. att beslutar att det kungliga privilegiet avseende högviltsjakt på domänverkets marker upphävs, 2. att uttalar sig för att den kungliga jakten fortsättningsvis skall bedrivas på samma grunder som gäller för alla andra jägare i detta land. AXEL () () () () () 1 1984/85.3 samt.
mot · G8022006 · 1985-01-25 00:00:00 — och mot kosmetikatester på djur Vi har båda i vår verksamhet som opinionsbildare mot djurförsök kommit i direktkontakt med allmänheten, när vi på gator och torg och i andra sammanhang skildrat hur djurtester för kosmetiska ämnen går till. Vi har inte mött annat än förståelse för att sådana tester måste betraktas som otillåtliga. Vi skall inte här skildra hur kaniners ögon fräts sönder etc., men vi vill understryka att den som en gång väl har satt sig in i hur sådana tester går till, är utomordentligt motiverad att lägga ner avsevärda ansträngningar på att hitta kosmetika som inte framställts på bekostnad av sådant lidande. Vi anser emellertid, att de svenska konsumenterna inte skall vara tvungna att själva vara detektiver för att få reda på sådana fakta. Inte heller borde en fattig ideell förening vara den enda, som söker få fram samma fakta från kosmetikatillverkarna. Vi anser att alla försäljare och tillverkare av kosmetika i själva bör lämna uppgifter om deras varor baseras på djurförsök. Då har konsumenterna fått den makt de bör ha, nämligen att rösta med sina portmonnäer och säga ifrån att de ogillar att man plågar djur under förevändning att det är för konsumentens skull. Alternativa metoder kommer numera fram i ökande grad i de stora industriländerna, på grund av de aktiva och framgångsrika kampanjer djurvänner har fört överallt. Så snart industrierna ser sig tvungna att ta fram icke-plågsamma tester, gör de det. Det gäller därför att tvinga dem. Den moderna tekniken och vetenskapen är mer än väl i stånd att finna alternativa metoder, bara den får detta i uppdrag. Att tro något annat vore verkligen att vara teknikfientlig, som det ibland heter att djurvänner är! Med hänvisning till ovanstående hemställer vi* att hos regeringen begär förslag till lag om att kosmetikatester på djur förbjuds i . () () *Se även motion 1984/85:2243. Rättelse: S. 5, klämmen Rättat till: hemställer vi* att hos regeringen begär förslag till lag om att kosmetikatester på djur förbjuds i . Längst ner på sidan tillkommer: *Se även motion 1984/85:2243.
mot · G8022007 · 1985-01-24 00:00:00 — Den svenska jordbruksprisregleringen har tillkommit för att skydda det svenska jordbruket. De olika skälen härtill torde vara väl kända. Ett av de medel som används för att påverka importen av livsmedel och fodermedel är införselavgifter. På de flesta varor utgår sådan avgift. Införselavgifternas storlek regleras i statens jordbruksnämnds författningssamling. Avgiftsbeloppen för de viktigaste råvarorna för foderblandningar redovisas här: Införselav gift kr. Med undantag för vete särbehandlas inte spannmål som skall användas till utsäde vid tullhanteringen. Enligt uppgift från jordbruksnämnden föreligger det inte någon möjlighet att kontrollera huruvida importerat utsäde används till foder. Det finns heller inte några regler som förbjuder detta. Gällande förordning om tillverkning av och handel med fodermedel (SFS 1961:381, sen. 1980:193) måste dock följas. Vissa fodermedel är befriade från införselavgift. Det gäller främst fiskmjöl men även köttbenmjöl, blodmjöl, fiskolja, ris och bryggerijäst. Ytterligare en vara som kan användas som foder är befriad från avgift. gäller det import av lupinfrö. Skälen härtill var att dessa frön då främst användes till utsäde för odling av trädgårdslupiner. Problem har dock uppstått med denna import. importerades ca lupinfrö från . har redan slutits avtal om import av över . Vad som är allvarligt med denna import är att den hotar den svenska odlingen av speciella proteingrödor såsom foderärt m. fl. Denna odling är mycket angelägen för att minska överskottet på spannmål och säkra en bättre beredskap när det gäller inhemskt proteinfoder. Ärtodlingen är även värdefull i växtföljden, den behöver inte heller någon kvävegödsling. Men för fodermedelsindustrin har import av lupinfrö blivit mer lönsam än att blanda svenska foderärter i fodret. har i skrivelse till regeringen begärt bemydigande att licensbelägga importen av lupinfrö. I andra hand begär man en lagändring, som innebär att lupinfrö skall föras in under prisregleringen. För att få införa införselavgift på lupinfrö krävs GATT-förhandlingar. Det är angeläget att denna fråga löses snabbt med tanke på att jordbrukarna snart måste bestämma sig för om de skall odla foderärter 1985. Prissättningen på foderärter äventyras av den import som sker av lupinfrö. Det vore olyckligt om den ökade odling av foderärter vi fått skulle förbytas i en kraftig minskning. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till åtgärder avseende importen av lupinfrö för foderändamål.
mot · G8022008 · 1985-01-23 00:00:00 — m. fl. Skogsnäringen har stor betydelse för genom att den skapar sysselsättning, ger råvaror och produkter för landets behov samt bidrar i stor utsträckning till vår export och handelsbalans. Skogsnäringen sysselsätter helt eller delvis 1,4 miljoner människor i vårt land. Inom många regioner är den en dominerande näring. Det gäller för stora delar av men också för de inre delarna av , exempelvis Smålandslänen. Skogsbruket ser inte likadant ut över hela landet. Det finns betydande skillnader mellan norra och när det gäller ägarstruktur, avverknings- och skogsbruksmetoder, trädslagens fördelning samt inte minst klimatologiska skillnader. har vi fått upprepade larmrapporter om skogsdöd och skogsskador ute i . Särskilt hårt drabbad är skogen i . upptäcktes också skador på den svenska skogen. Mycket talar för att det är luftföroreningar i kombination med försurningen som är orsaken. Förutom de nu upptäckta skadorna har man skadegörande insekter och svampangrepp. Såväl bland aktivt skogsfolk som forskare är man ense om att vi står inför en rad problem i inom skogsnäringen som måste lösas. Den skogliga forskningen är i hög grad inriktad på skogsproduktion i norra . Hotet från luftföroreningarna och andra problem pekar på behovet av ökade forsknings- och utvecklingsinsatser också i . i är väl etablerat och inarbetat i södra landsändan. Där bedrivs skogsteknikerutbildning och fortbildning av i skogsbruket yrkesverksamma personer. Skolans lärare är specialiserade inom skogliga ämnesområden och har god kännedom om de lokala skogliga förhållandena. Nya forsknings- och utvecklingsprojekt skulle med fördel kunna knytas till institutet. Kopplingen till utbildningen av skogstekniker skulle innebära att man snabbt kunde sprida nya forskningsresultat och skogsbruksmetoder. Närheten till och de återkommande skogsmässorna på ELMIA i är naturligtvis också positiva faktorer vid en lokalisering av projekt till institutet i . Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts rörande behovet av skogsforskning i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts rörande möjligheterna att lokalisera forskningsoch utvecklingsprojekt till skogsinstitutet i . () ()
mot · G8022009 · 1985-01-24 00:00:00 — Inom trädgårdsnäringen föreligger i princip ett lika stort behov som inom jordbruket att skydda sig mot de ekonomiska konsekvenserna av skördeskador. Det är därför förvånande att man i olika utredningar om skördeskadeskydd endast marginellt berört trädgårdsnäringens behov av skydd. I betänkandet Nytt skördeskadeskydd (SOU 1979:53) framhölls bl. a. att för de grödor som har väsentlig betydelse för de enskilda odlarna är det angeläget att skapa ett skördeskadeskydd i någon form. Om det från teknisk synpunkt är möjligt att inordna dem i det allmänna skördeskadeskyddet bör så ske. Behovet av ett skydd är alltså påtalat i olika utredningar, med det har ändå inte gjorts något konstruktivt. a. omfattande skador inträffat, t. ex. utvintringsskador på jorgubbsplantor, stora frostskador i fruktodlingar och översvämningsskador m. m. Påfrestningarna i ekonomiskt hänseende för de enskilda odlarna har i vissa fall varit mycket allvarliga. Genom Naturkatastrofanslaget har vissa odlare kunnat få bidrag. Fr. o. m. 1984 har emellertid Naturkatastrofanslaget tagits bort av . En möjlighet finns dock att vända sig direkt till regeringen, men genom den praxis om bl. a. inkomstgränser etc., som har bildats, är det i praktiken nästan omöjligt att få hjälp. Det finns därför ett mycket stort behov av att en gång för alla lösa dessa frågor, som kan ställa trädgårdsföretagaren i en helt orimlig ekonomisk situation. I många fall kan det efter en skada ta mycket innan inkomster kan påräknas från odlingen. har företagaren utgifter för de löpande driftkostnaderna m. m. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ett skördeskadeskydd för trädgårdsprodukter. BO () ()
mot · G8022011 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. ligger inom det skogliga stödområdets yttre zon. Detta innebär att har möjlighet att lämna bidrag till försenade eller kompletterande återväxtåtgärder. Det som varit betydelsefullt för del har varit bidraget till kompletterande återväxtåtgärder (hjälpplantering). Bidraget till hjälpplantering har haft följande omfattning Den höga summan 1983/84 och 1984/85 beror framför allt på de svåra frostskadorna 1983. Hjälpplanteringsbidraget har inneburit mycket positivt för det gotländska skogsbruket. Om skogsägaren gjort en korrekt första plantering och den har misslyckats på grund av frost, torka eller insektsan grepp har skogsägarna haft möjlighet till bidrag till nödvändiga hjälpåtgärder. Eftersom skador på planteringar av ovan nämnda slag är mycket vanliga på har detta bidrag haft avgörande betydelse för kvaliteten på föryngringarna. I budgetpropositionen 1985, bilaga 11, anförs att då skador på plantering till följd av frost- och sorkangrepp numera omfattas av skogsförsäkring bör statsbidrag för dessa ändamål inte lämnas i fortsättningen. möjligheter att tillse att godtagbara föryngringar erhålls kommer härigenom att försvåras. skadades nära 6 miljoner plantor av frost på . Dessa skador har kunnat åtgärdas till ca två tredjedelar, men på grund av brist på både plantor och bidragsmedel återstår således ca en tredjedel av skadorna. Från rättvisesynpunkt är det viktigt att bidrag kan utgå till att åtgärda dessa nu skador. De enskilda skogsägarna kan inte hjälpa att plantoch bidragsbrist gjort att de inte kunnat erhålla något bidrag. i har också tvingats att prioritera skador i nya planteringar före skador i äldre planteringar. Enligt vår uppfattning bör under en övergångstid ersättning utgå för sådana skador som inte har kunnat åtgärdas på grund av skäl som enskilda ej kunnat påverka. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärd för att övergångsvis ersätta skador på nyplanterad skog. () ()
mot · G8022012 · 1985-01-23 00:00:00 — m. fl. Lokalisering till av ett havsfiskelaboratorium är ett naturligt centrum i . Forskningsverksamhet avseende vattenbruk, produktionsfrämjande åtgärder för bl. a. lax- och ålbeståndet samt algodling pågår på . Resultaten följs med stort intresse av forskare, näringsliv och allmänhet. Att denna forskningsverksamhet utvecklats så positivt på ön kan hänföras till de naturliga förutsättningar som finns. fiskegränser har ändrats så att genom vidgning av sina gränser fått de största produktionsområdena för framför allt sill/strömming och torsk. Detta i sin tur innebär att de i dominerande volymerna av fisk numera fångas i . Av tillgängliga volymer finns de största i området kring , söder och öster om samt i den s. k. vita zonen öster om . Som landningsplats för fisket har därför fått ökande betydelse och kan uppvisa flera utbyggda och moderniserade fiskehamnar och tillika en väl utbyggd fiskeindustri. Med hänsyn till detta anser vi att borde funnits med bland de alternativ som studerats för ny lokalisering av ett havsfiskelaboratorium. Vi föreslår därför att regeringen vid sin bedömning av lokaliseringsalternativen också studerar goda förutsättningar och utmärkta läge som lokaliseringsort för havsfiskelaboratoriet. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts om lokalisering av havsfiskelaboratorium till . () ()
mot · G8022013 · 1985-01-25 00:00:00 — Insamling och destruktion av PCB Uppföljning av det beslut som fattade om förbud för nyinstallation av utrustning innehållande PCB har följts av en kartläggning av förekomsten av sådan materiel. Eftersom PCB vid överhettning kan ge upphov till klorerade divensofuraner är det av yttersta vikt att befintlig utrustning innehållande PCB insamlas och destrueras. Insamlingen och efterföljande destruktion har emellertid vållat problem. Den kapacitet för lagring som finns vid som är det företag där destruktion sker är ej tillräcklig. Problem kan också uppstå vid destruktionen. Helt klart är att kapaciteten ej är tillräcklig. Eftersom det är troligt att andra metoder än de som används vid kan visa sig överlägsna är det av yttersta vikt att försök med sådana möjliggörs. Som exempel kan nämnas destruktion av miljöfarliga avfallsprodukter med plasmateknik utvecklad av . En kanadensisk undersökning visar att sådan teknik ger goda resultat. En arbetsgrupp bör därför tillsättas för att grundligt och förutsättningslöst utreda möjligheten att använda alternativa processer för destruktion av PCB. Med hänvisning till det ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om insamling och destruktion av PCB. .-....V ^ ' - . mtnab/gotab 1985 79845
mot · G8022014 · 1985-01-25 00:00:00 — och export av dräktiga kvigor Produktionsbalansen inom det svenska jordbruket är en viktig faktor i strävan att åstadkomma skäliga inkomster för de inom svensk livsmedelsproduktion sysselsatta. har överskottsproduktion från och till varit ett problem inom olika produktionsgrenar. Det är emellertid högst diskutabelt om överskotten är det stora nationella problem som man på vissa håll vill göra gällande. Togs verkligen hänsyn till hur mycket sårbarare vi är inom produktionen jämfört med tidigare kan frågan med fog ställas: Klarar vi det behov av livsmedel som finns vid allvarliga störningar, avspärrning, krig eller oro kring eller i vårt land? Har vi den beredskap som behövs? För producenterna på basplanet är dock överskottsproduktionen ett problem med lägre produktpriser än om balans i produktionen råder. Betydande svårigheter föreligger att avgöra var en lämplig produktion ligger, om hänsyn tas till ett väl utnyttjande av alla produktionsresurser inom såväl jordbruket som förädlingsindustrin - inte minst arbetskraften. Även exportmöjligheterna spelar en stor roll. har inom mjölkproduktionen i stort sett funnits en ganska god balans mellan produktion och konsumtion. Överskottsprodukter har kunnat avsättas till hyfsade priser på export. har dock produktionen ökat såväl i som t. ex. inom EG, och priserna på överskottsexporten har pressats. föreligger viss risk för en ytterligare produktionsökning, med åtföljande avsättningssvårigheter, till än lägre priser. I detta läge är det angeläget att söka utnyttja och förbättra de produktionshämmande möjligheter som redan finns. Mjölkpension och försäljning av dräktiga kvigor på export är ett bra sätt att både på kort och lite begränsa produktionen. Såväl kvigan med dess förväntade produktion av mjölk som kalven är en betydande produktionsresurs som därmed bortfaller. Det är angeläget att i nuvarande situation göra detta möjligt i ökad utsträckning och få en viss begränsning av såväl mjölk- som köttöverskott. vinns nya exportinkomster och skapas värdefulla utlandskontakter. 1 1984185.3 sami. Med hänvisning till det i motionen anförda hemställs att hos regeringen begär skyndsamma åtgärder för ökade möjligheter till export av dräktiga kvigor.
mot · G8022016 · 1985-01-23 00:00:00 — m. fl. Stöd till yrkesfisket utefter Yrkesfiskare i har, bl. a. av geografiska skäl, en mycket pressad tillvaro. Trots ett både fysiskt och psykiskt betungande arbete är de att betrakta som en utpräglad låglönegrupp. Isläggningen hindrar under en stor del av året ett rationellt och bärkraftigt fiske. De långa transportavstånden är ekonomiskt betungande för både det enskilda fiskeföretaget och de ekonomiska föreningar, vilka skall ta hand om fångsten och sälja den. Fångstbegränsningar av lax drabbar främst de licensierade kustfiskarna, medan andra kategorier fiskande ohämmat utnyttjar det faktum att tillsynen ofta är bristfällig. Den yrkesfiskande befolkningen fyller en viktig funktion i det lokala näringslivet. Ekonomiskt stöd till yrkesfisket förbättrar serviceunderlaget i glesbygd och ökar utnyttjandet av den naturresurs fisken utgör. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att begär att regeringen vidtar åtgärder för att ge yrkesfisket i ökat ekonomiskt stöd inom ramen för den prisreglerande verksamheten på fiskets område. () P.-O. ()
mot · G8022017 · 1985-01-23 00:00:00 — Motion 1984/85:2017 m. fl. administrativa resurser för behandling av yrkesfiskets ärenden I delbetänkandet Ds Jo 1983:4, Den lokala fiskeriadministrationen, föreslås att fiskenämnd, som är fallet, skall bestå av sex ledamöter, där allmänintresset, yrkesfiskarna, fritidsfiskarna och fiskevattenägarna är företrädda. I betänkandet Ds Jo 1984:7, Fiskeriadministrationen, framförs förslag att den i vårt land relativt nya näringen vattenbruk skall beredas plats i bl. a. fiskenämnder. Det vore högst olyckligt om detta får ske på bekostnad av yrkesfiskets intressen. Vattenbrukets representation måste få innebära en utökning med en ledamot i nämnden i de fall detta anses motiverat enligt bedömning. Inom förbereds nu en omorganisation, som kan leda till att fiskebyrån ombildas till en enhet gemensam för yrkesfiske och vattenbruk. Denna sammanblandning är olämplig av flera skäl. Vattenbruket bör tilldelas egna resurser, så att näringens intressen kan tillgodoses på bästa sätt. Yrkesfiskets frågor bör handläggas av särskild enhet. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att begär att regeringen vidtar åtgärder så att tillförsäkras adekvata administrativa resurser för att tillgodose yrkesfiskets behov. () ()
mot · G8022018 · 1985-01-25 00:00:00 — Ett trygghetspaket för skogsbrukare har löntagarna tillsammans med arbetsgivarna utvecklat ett arbetsmarknadsförsäkringsskydd som komplement till socialförsäkringssystemets olika ersättningar. infördes ett motsvarande socialförsäkringsskydd för lantbrukarna. Från och med /84 finansieras en trygghetsförsäkring för fisket med medel som tillförs fiskeriregleringen. För självverksamma skogsbrukare saknas motsvarande försäkringsskydd. För dagen gäller att det försäkringsskydd som uppnås genom socialförsäkringssystemet täcker en del av de kostnader och inkomstförluster som uppstår vid t. ex. en arbetsskada eller vid sjukdom. Det är nödvändigt att skogsarbetet fortskrider även om en skada inträffat. är det vanligt att avverkningen avstannar till dess att skogsbrukaren har tillfrisknat och avverkningen försenas. Det är känt att självverksamma skogsbrukare utgör en grupp som är mer utsatt för arbetsskador än flertalet andra yrkeskategorier. En förbättrad social trygghet för skogsbruket är en viktig del för ökad självverksamhet. Detta i sin tur är i högsta grad positivt för skogsbruket. Med hänsyn till ovanstående förhållanden anser jag att det vore värdefullt om även verksamma skogsbrukare kunde erhålla samma kompletterande försäkringsskydd som övriga yrkesverksamma grupper i samhället har genom arbetsmarknadsförsäkringarna. att beslutar att hos regeringen begära förslag om trygghetspaket för självverksamma skogsbrukare.
mot · G8022024 · 1985-01-25 00:00:00 — är landets sälar fridlysta i den meningen att allmän jakttid ej förekommer. I JL § 14 ges dock möjlighet att döda sälar i samband med yrkesfiske, den s. k. undantagsparagrafen. Vi anser att man i stället för nuvarande lagstiftning bör ge en möjlighet att avliva säl genom ett dispenssystem. Det skydd för sälstammen som f. n. finns är tillräckligt, speciellt vad gäller sälpopulationer. För att belysa detta påstående vill jag nämna följande: finns endast 200 knubbsälar i hela . Gråsälspopulationen understiger 1 500 individer. Vikarpopulationen torde understiga 10 000 individer. av undersökta vikare och gråsälshonor i har sjukliga förändringar av livmodern innebärande livslång sterilitet. Frekvensen ökade till bland vikarhonorna. Detta innebär att antalet sälar ovan i princip kan halveras samt att antalet ungar som föds sannolikt är otillräckligt för stammarnas fortsatta existen. Ingen tillförlitlig statistik kan föras över antalet dödade sälar, eftersom anmälningsplikt ej föreligger. I det arbete som bedrivits för att bevara och restaurera de svenska sälstammarna har den nämnda undantagsparagrafen orsakat svårigheter, speciellt vid internationella förhandlingar, då man på många håll ej betraktar sälarterna i vårt land som fridlysta. Så har t. ex. den svenska skyddsjaktsmöjligheten på säl använts i som argument för att rättfärdiga införandet av vår jakt på vikare . Med tanke på den allvarliga situationen i är det av synnerlig vikt att sälarna fredas såväl nationellt som internationellt. En kontrollerad jakt har flera fördelar framför nuvarande okontrollerade. Ur naturvårdssynpunkt är insynen nödvändig för att ha någon möjlighet att bevara stammarna . Vidare kan dödade sälar utnyttjas av forskningen, vilket innebär en ökad kunskap som kan ge bedömningsunderlag av betydelse även för yrkesfiskarnas situation. Dispens skulle förslagsvis ges endast för att avliva s. k. specialister, sälar som lärt sig att regelbundet vittja fiskeredskap. Rätt att avliva sälar som fastnat eller fångats i fiskeredskap torde finnas för att snabbt avsluta djurens lidande. Avlivade sälar bör tillfalla kronan för att tillgodose forskningens behov av undersökningsmaterial. Under hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar att de delar av lagen om rätt till jakt samt jaktstadgan som berör säljakt ändras så att nuvarande möjligheter att jaga säl utgår samt att en möjlighet att avliva säl efter dispens införs i analogi med vad som gäller för övriga fridlysta djur.