mot · G8023065 · 1985-04-15 00:00:00 — och (prop. 1984/85:140) I propositionen redovisas vissa uppgifter om den svenska tjänsteexporten och några förslag som grundar sig på utredningen med tjänster (SOU 1984:33). I många industrialiserade länder pågår en utveckling som innebär att en allt större del av efterfrågan riktar sig mot tjänsteområdet och att en allt större del av sysselsättningen finns inom produktionen av privata och offentliga tjänster. I flertalet i-länder är t. ex. tjänsternas andel av BNP och av sysselsättningen . Tjänsteexporten varierar mellan och av den totala exporten i resp. land. ligger i detta avseende på en låg nivå - vår tjänsteexport svarar bara för av vår totala export. förhållandevis låga tjänsteexportandel framgår också av att svarar för av den totala världshandeln med varor medan vi endast har av världshandeln med tjänster. Det är inte omöjligt att denna låga andel har ett samband med det faktum att en mycket stor del av tjänsteproduktionen i sker inom den offentliga sektorn. Enligt vår uppfattning är en fortsatt liberalisering av handeln med tjänster nödvändig. föreligger ett antal restriktioner, oftast av s. k. icke-tariffärt slag, för en fri handel med tjänster. Det kan röra sig om förbud i olika länder mot utländsk etablering, inhemska subventioner, speciella regler för offentlig upphandling i olika länder, eller olika former av valutarestriktioner. Det är enligt vår uppfattning mycket väsentligt att aktivt driver på de internationella diskussionerna om multilaterala åtgärder för att skapa förutsättningar för en fri internationell handel med tjänster. Både , och är därvid av stor betydelse. Den svenska valutaregleringen upplevs av många företag som ett aktivt hinder för utlandsverksamheten. Det skulle därför vara starkt exportstimulerande, både i fråga om tjänster och varor, med väsentliga liberaliseringar i denna reglering. Detta gäller t. ex. kravet på utlandsupplåning vid utländska etableringar och de förbud som hindrar de svenska bankerna från medverkan i vissa typer av utländska affärer. Dessa synpunkter understryks också av bl. a. (), och i deras remissvar på tjänsteexportutredningens förslag. Vissa liberaliseringar kan utan svårighet genomföras utan att avvakta valutakommitténs slutbetänkande och vi har i en annan motion med anledning av förslag om valutaregleringens förlängning föreslagit detta. I många fall är förekomsten av en referensanläggning eller något liknande av avgörande betydelse för möjligheten att sälja en idé eller ett projekt till utlandet i konkurrens med andra företag. Det är därför särskilt viktigt att upphandling från den offentliga sektorn ger så stort utrymme som möjligt för köp från utomstående företag, snarare än att verksamheten bedrivs i egen regi. De förslag som i andra sammanhang fört fram om brytande av olika offentliga monopol har också stor betydelse för svenska företags möjligheter att hävda sig i utlandskonkurrens och därigenom skapa en större tjänsteexport. I propositionen föreslås att regeringen bör tillsätta en delegation för tjänstehandelsfrågor. Vi anser inte att fler delegationer är det som i första hand behövs för att stimulera den svenska tjänsteexporten. Den verksamhet som den föreslagna delegationen med dess olika arbetsgrupper skall ägna sig åt bör i stället skötas inom Exportråd. I propositionen föreslås också att företagen får möjlighet att utnyttja de allmänna och särskilda investeringsfonderna för kostnader för främjande av tjänsteexport. Detta förslag ersätter tjänsteexportutredningens förslag om inrättande av en särskild fond för marknadsföring m. m. av tjänster i utlandet. Vi har ingenting att invända mot propositionen i denna del. Däremot har vi tidigare motsatt oss den höjning av det belopp som skall inbetalas på räntelöst konto i vid avsättning till investeringsfond, och den ursprungliga gränsen på bör återinföras. I propositionen föreslås även att investeringsfonderna skall kunna tas i anspråk i samband med investeringar utomlands. Det sägs att det skall gälla stora och lätt identifierbara projekt som är önskvärda från allmän synpunkt. Regeln föreslås utformas som en dispensregel, och regeringen skall bara kunna ge dispens för investeringar i maskiner och inventarier. Den s. k. fria sektorn får enligt förslaget inte användas. Vi anser att dessa regler är onödigt restriktiva, och att de vid sin tillämpning kan ge utrymme för betydande godtycke från regeringens sida. Något krav på att fondutnyttjande utomlands bara skall avse stora och lätt identifierbara projekt och att de skall framstå som önskvärda från allmän synpunkt bör därför inte uppställas. Likaså bör den s. k. fria sektorn, dvs. fondutnyttjande utan särskilt tillstånd, få användas i samband med investeringar utomlands. Detta bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om liberaliseringar av valutalagstiftningen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om att en tjänstehandelsdelegation ej bör inrättas. 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om investeringsfondsutnyttjande för investeringar utomlands.