mot · G902212 · 1985-11-27 00:00:00 — m. fl. Ändring i lagen (1977:975) med tulltaxa, m. m. 1985/ 86:60) I proposition (1985/86:60) redovisar regeringen resultatet från sin av begärda översyn av tullskyddet för den svenska trädgårdsnäringen. Endast för en produkt, tomat, föreslår regeringen att tullskyddet stärks genom en höjning av minimivikttullen per kg. För ett antal andra trädgårdsprodukter, däribland krukväxter och snittblommor, avvisas den av näringen begärda förstärkningen av tullskyddet. Trädgårdsodlingen är en sysselsättningsintensiv näringsgren. Produktionen är spridd över stora delar av vårt land och inte minst i sysselsättningssvaga landsdelar. Det finns därför ett väsentligt regionalpolitisk! motiv för att följa upp näringens konkurrenssituation och därvid lämna stöd för att utjämna allvarliga orättvisor i denna. Uppgifter från visar att vinterarbetslösheten inom trädgårdsodlingen uppgår till medan den inom jordbruket endast är och inom industrisektorn ännu lägre. I samarbete med , m. fl. organisationer och institutioner har i gemensamma projekt betydande ansträngningar och insatser gjorts i syfte att skapa underlag för en åretruntproduktion och en åretruntsysselsättning. Med hänsyn till den svenska klimatsituationen faller det sig naturligt att de bästa förutsättningarna för en åretruntproduktion föreligger inom växthusodlingen och som vi ser det inom odlingen av krukväxter och snittblommor. Enskilda och samhällsstödda insatser har gjorts i utvecklingen av energibesparande växthuskonstruktioner och installationer i avsikt att nedbringa värmekostnaderna under de kalla månaderna, men även allmänt. Även om sådana konstruktioner kommit till utnyttjande är investeringskostnaderna höga och stora delar av näringen har inte ännu kunnat tillgodogöra sig dessa landvinningar. Detta innebär att företag alltjämt är tvingade att stänga produktionsavdelningar med åtföljande friställningar. Även odlingstekniken har utvecklats till fördel för en ökande åretruntsysselsättning. Kunskap har vunnits om utnyttjande av assimilationsbelysning för kvalitetsprodukter av både krukväxter och snittblommor. Ett gott exempel på den initiativvilja som finns för att utveckla och öka sysselsättningen i företagen när förutsättningar ges är den åretruntproduktion av snittkrysantemum som inleds 1985 i fyra företag, även om förutsättningen här är det aktuella fytosanitära införselför budet för snittkrysantemum sorn värdväxt för den fruktade s. k. minerarflugan (Liriomyza trifolii). Vi vill med exemplet enbart belysa att teknik, metodik och vilja finns till förändringar om bara förutsättningar ges till näringen. Det är också vår uppfattning att just sysselsättningsfrågorna i högre grad respekteras internationellt vid diskussioner rörande justeringar av en branschs eller ett lands skydd mot en ojämbördig konkurrens. Som vi dessutom noterat är det för krukväxter och snittblommor endast fråga om mycket begränsade justeringar. Vi vill närmare belysa detta nedan. Genom att inte uppjustera tullen måste denna uteblivna åtgärd leda till en nedgång av produktionen. som den svenska marknaden hålls öppen för import, även import av lågprisprodukter (exempelvis ) och därmed blir trängre för svensk produktion saknar alternativa avsättningsmarknader genom införselregleringar i exempelvis och , och genom att EG tillämpar en värdetull på jämfört med . Beträffande den ökande och oroande prispressande importen från statshandelsländer anser vi att den i propositionen återgivna tabellen i huvudsak argumenterar för sig själv. Enligt vår mening måste lämpliga åtgärder vidtas för att mota denna utveckling. Påståendet att den svenska produktionskostnaden för krukväxter ligger på samma nivå som importpriset från är en alltför grov generalisering. Genom att de flesta krukväxtföretag är specialiserade på ett fåtal produkter råder inte denna utjämnade prisnivå i de enskilda företagen utan är en teoretisering utan värde i detta sammanhang. Vi vill här anknyta till vad skatteutskottet anförde i samband med beslut om den föreliggande översynen, nämligen: Den urholkning av tullskyddet som inflationen innebär medför enligt utskottets uppfattning allvarliga konsekvenser för den svenska trädgårdsodlingen. Vid införsel av snittblommor gäller alltjämt vikttullar. Skyddsvärdet av dessa har som framgår av tabellen i propositionen under bara minskat . Oavsett storleken av den fortsatta inflationsutvecklingen innebär ett bibehållande av vikttullarna att konkurrensskyddet gentemot importen eliminerats. Näringen har i framställningen till regeringen begärt att man som en sista åtgärd i en prioriterad åtgärdsordning för ett stärkt tullskydd gör en aktuell teknisk omskrivning av vikttullen till en värdetull. Även om man i dessa sammanhang gjort undantag för tulpaner där ett strukturellt produktionsöverskott byggs upp i och kan bli ett framtida lågprishot vill vi för vår del tro att denna produkt i ett längre perspektiv har en fördel av en omedelbar övergång till värdetull. En sådan ändring, om den följer internationell praxis genom att utnyttja 3-årsmedelvärdet av incidensen, skulle kunna accepteras av EG utan krav på särskilda motprestationer. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställer vi 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om möjligheten att höja tullen på krukväxter upp till 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om möjligheten att förändra den nuvarande vikttullen till värdetull. () () () ()