mot · G8022330 · 1985-01-25 00:00:00 — och lokala organ i kommunerna, m. m. Storstadsdemokratin har allvarliga brister, i storstäderna innebär den representativa demokratin att många människor representeras av ett fåtal förtroendevalda. 1 ett alltmer komplicerat samhälle, där ett ökande antal beslut av betydelse för medborgarna tas i offentliga organ, fjärmas väljarna från sina förtroendevalda representanter. Fler och fler beslut överlåts också reellt på anställda tjänstemän inom förvaltningen. Demokratin som folkstyre blir allt svagare, medborgarnas möjlighet till delaktighet, medverkan och eget ansvar minskar. Erfarenheterna från visar tydligt på demokratins brister. Den även internationellt kända striden om almarna i visade hur en stark opinion kan växa fram. Först efter öppen konfrontation gav den tidens politiska majoritet med sig. Striden om hade samma karaktär. Mer än 300 000 namnunderskrifter samlades in för att bevara , men det räckte inte för att ändra beslutet. Det krävdes ett ingripande från riksplanet för att en ändring skulle komma till stånd. Det är ett underbetyg åt förmågan att uppfatta och ta hänsyn till demokratiska opinioner. En ändring är nödvändig, annars förlorar både demokrati och politiker förtroendet. Avståndet mellan väljare och valda måste minskas. En målmedveten decentralisering av beslut och ansvar i lokala kommunala frågor måste ske. Det är särskilt angeläget i en storstad som , där den representativa demokratin är svagast och bristerna är uppenbara. Därför måste prioriteras när det gäller att från riksnivå skapa förutsättningar för en kommunaldemokratisk förnyelse. , då en motsvarande motion väcktes av representanter i , har verksamheten med s. k. frikommuner satts i gång. Tyvärr har intresset för att ingå i denna verksamhet från sida varit begränsat. I frikommunsförsöken ingår ingen av de tre storstäderna , och på det primärkommunala planet, inte heller delar av dessa kommuner. Det är en uppenbar brist, som måste rättas till. arbete i regeringsställning ledde fram till lagstiftningen om lokala organ i kommunerna. Den ger kommunerna stor frihet att decentralisera sin organisation. Försöksverksamhet pågår i flera kommuner. Det är emellertid viktigt att gå vidare. De lokala organen måste ges en bättre förankring i stadsdelen eller området. Därför bör de lokala organen vara direktvalda av befolkningen i området. Det är nödvändigt att de 1 * 1984/85. lokala organen verkligen speglar den lokala befolkningens uppfattningar. Genom direktval till de lokala organen blir de förtroendevalda också i realiteten representanter för lokalbefolkningen. Efter en sådan demokratiseringsreform bör en uppdelning av beslutsbefogenheter inom ram till stadsdelkommuner kunna genomföras. För varje stadsdelskommun skall finnas en fullmäktigeförsamling som beslutar om sin egen budget och som skall ha beskattningsrätt för att finansiera de uppgifter den skall ha ansvar för. Stadsdelskommunerna skall utse sina egna nämnder för olika områden, t. ex. skolan, planeringen av socialvården en utveckling som påbörjats i genom inrättandet av sociala distriktsnämnder. Genom en sådan decentralisering av beslutsbefogenheterna som vi föreslår finns stora förutsättningar att radikalt stärka medborgarinflytande och lokal demokrati. Några av fördelarna blir att o besluten blir mer överblickbara o det blir närmare mellan väljare och förtroendevalda o fler blir engagerade i det kommunala arbetet o lokala synpunkter får ökat gehör De ekonomiska effekterna av en uppdelning av är svåra att uppskatta. När socialförvaltningens verksamhet decentraliserades ledde det till väsentligt minskad byråkrati. Det totala personalbehovet minskade. Inrättande av stadsdelskommuner skulle med stor säkerhet innebära o minskad byråkrati genom bättre kännedom om invånarnas behov och önskemål o utredningar och investeringar kan begränsas o utrymme kan ges för mer ideella insatser och initiativ, vilket kan ge väsentliga besparingar o invånarna får på ett annat sätt ta vara på lokala resurser som skolor, t. ex. ta ansvar för de investeringar som görs, vilket också ger ekonomiska besparingar Det är också lättare för invånarna att följa ekonomin i en stadsdelskommun och därmed komma med förslag till förbättringar, besparingar och rationaliseringar. Enligt vår uppfattning bör prioriteras när det gäller att genom olika åtgärder på riksplanet skapa förutsättningar för en kommunaldemokratisk förnyelse. En avgörande förutsättning för framgång är en lagstiftning som möjliggör inrättande av direkt valda lokala organ i kommunerna, i vårt förslag benämnda stadsdelskommuner. Det ligger i sakens natur att på egen hand bör besluta om den närmare utformningen av sin demokratiska organisation inom ramen för en förändrad kommunallags bestämmelser. Det bör vara en lämplig uppgift demokratiberedning att tillsammans med utveckla och initiera en försöksverk samhet med stadsdelskommuner enligt den modell som skisserats i det föregående. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att hos regeringen begära förslag om lagstiftning som möjliggör inrättande av direkt valda lokala organ i kommunerna, 2. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts angående försöksverksamhet med stadsdelskommuner inom . () ()