ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G8022587 · 1985-01-25 00:00:00 — I proposition 1979/80:162 föreslogs ett system som också senare följde med differentierade pristillägg inom slaktsvinsproduktionen. Det var avsett att användas vid tillfällen då pristryckande överskott förelåg och för att åstadkomma en viss styrning av svinproduktionen. Syftet var också att åstadkomma en ökad utjämning av inkomsterna mellan olika jordbrukarkategorier. De mindre producenterna - familjejordbruket - skulle erhålla ett större pristillägg än storproducenterna. Därigenom förväntades expansionen av fläskproduktionen kunna begränsas. hade tidigare uttalat att differentieringen borde göras trappstegsformad. Om det bedömdes mera lämpligt skulle enligt propositionen endast en gräns tillämpas i inledningsskedet. Det skulle ankomma på statens jordbruksnämnd att med utgångspunkt i de förordade riktlinjerna och efter överläggningar med nämndens konsumentdelegation och Lantbrukarnas förhandlingsdelegation fastställa differentierade pristillägg och besluta om de regler som skulle gälla. Systemet skulle ligga i fas med målet för den beslutade jordbrukspolitiken bl. a. att familjejordbruket skall utgöra en dominerande del av det svenska jordbruket. Dagssituationen är den att . utgår per slaktsvin upp till 2 500 per besättning. Storproduktionen har emellertid på annat sätt lyckats kompensera sig för det . lägre priset per svin vid leveranser över 2 500 . Pristillägget har aldrig justerats varken med hänsyn till penningvärdesförändringen eller med hänsyn till sin effekt som ett instrument för att dämpa produktionen. Ett liknande system har förekommit inom äggproduktionen vilket har justerats. En lämplig justering av systemet med differentierad prissättning inom fläskproduktionen borde ha haft betydelse. har inte följt upp frågan och risk för en avveckling av systemet föreligger. Detta synes vara särskilt olyckligt i nuvarande överskottssituation. En avveckling skulle gå ut över producenter med årsleveranser under 2 500 slaktsvin. Mot bakgrund av detta förhållande synes det vara befogat att utvärdera prisstödets hittillsvarande funktion och effekt. På goda grunder kan antas att det är tid att göra vissa förändringar i systemet. Då bör övervägas ytterligare en nivå-en lägre för antalet levererade svin-förslagsvis på upptill 1 500 svin per besättning. Ändring av pristilläggens storlek bör också i sammanhanget övervägas. System med pristrappa är en acceptabel metod. Så kan t. ex. per svin upp till 1 500. upp till årsleverans om 2 500 slaktsvin . Med hänvisning till det ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om prisstödet till slaktsvinsproduktionen.
mot · G8022588 · 1985-01-25 00:00:00 — har i jämförelse med de flesta andra länder en mycket sträng kemikaliekontroll och en för trädgårdsproduktionen författningsmässigt mycket strängt reglerad användning av kemikalier. med att ett visst preparat förbjudits i vårt land för behandling av ätbara produkter, kan motsvarande importprodukter utan hinder ha varit behandlat med preparatet i fråga. kontroll av eventuella bekämpningsmedelsrester visade t. ex. att av 1 000 tagna prov på produkter odlade i överskred endast två prov de godkända värdena. Däremot låg de importerade produkterna betydligt sämre till. a. att 108 av 109 prov med konstaterade överskridanden av godkända värden var att hänföra till importerade trädgårdsprodukter. Enligt beslut skall provtagningen bekostas genom att 1 milj. kr. av handelsgödselavgiftsmedel från yrkesmässig trädgårdsodling ställs till statens livsmedelsverks förfogande för pesticidkontroli av inhemska trädgårdsprodukter. I det ursprungliga riksdagsbeslutet om avgift på handelsgödsel förutsattes emellertid att de avgiftsmedel, som kan beräknas avse handelsgödsel förbrukat inom trädgårdsnäringen, kollektivt skulle återföras till näringen. Vi anser därför inte att det är rimligt att den svenska odlingen skall belastas med denna kostnad. Utöver denna avgift på handelsgödselmedel belastas trädgårdsnäringen också av den avgift eller skatt på bekämpningsmedel som fattat beslut om och som inte belastar importerade produkter. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att beslutar att trädgårdsnäringens handelsgödselavgifter inte skall tas i anspråk för livsmedelsverkets pesticidkontroli, 2. att beslutar att kostnaderna för denna kontroll skall täckas inom ramen för livsmedelsverkets anslag. () ()
mot · G8022589 · 1985-01-25 00:00:00 — Inom trädgårdsnäringen föreligger i princip ett lika stort behov som inom jordbruket att skydda sig mot de ekonomiska konsekvenserna av skördeskador. Det är därför förvånande att man från myndigheternas sida i olika utredningar om skördeskadeskydd endast marginellt berört trädgårdsnäringens behov av skydd. I betänkandet Nytt skördeskadeskydd (SOU 1979:53) framhölls bl. a. att för de grödor som har väsentlig betydelse för de enskilda odlarna är det angeläget att skapa ett skördeskadeskydd i någon form. Om det från teknisk synpunkt är möjligt att inordna dem i det allmänna skördeskadeskyddet bör så ske. Behovet av ett skydd är alltså påtalat i olika utredningar men det har ändå inte gjorts något konstruktivt. a. omfattande skador inträffat, t. ex. utvintringsskador på jordgubbsplantor, stora frostskador i fruktodlingar och översvämningsskador m. m. Påfrestningarna i ekonomiskt hänseende för de enskilda odlarna har i vissa fall varit mycket allvarliga. Genom Naturkatastrofanslaget har vissa odlare kunnat få bidrag. Fr. o. m. 1984 har emellertid Naturkatastrofanslaget tagits bort av . En möjlighet finns dock att vända sig direkt till regeringen, men genom den praxis om bl. a. inkomstgränser etc. som har bildats, är det i praktiken nästan omöjligt att få hjälp. Det finns därför ett mycket stort behov av att en gång för alla lösa dessa frågor, som kan ställa trädgårdsföretagaren i en helt orimlig ekonomisk situation. I många fall kan det efter en skada ta mycket innan inkomster kan påräknas från odlingen. har företagaren utgifter för de löpande driftskostnaderna m. m. Därför borde hela frågan om trädgårdsnäringens varierande intäktsbild på grund av variation i väder, köldskador, olika växtsjukdomar och skadedjur kunna lösas genom att möjlighet till resultatutjämning mellan åren införes. Exempelvis borde någon form av trädgårdskonto övervägas med likartad uppbyggnad som finns för skogsbruket. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att skördeskadeskydd för trädgårdsnäringen införes och att trädgårdskonto införes. () ()
mot · G8022592 · 1985-01-25 00:00:00 — Gränsvärden för tungmetaller i rötslam Rötslam från reningsverken sprids i betydande kvantiteter på åkrarna som gödnings- och jordförbättringsmedel. Användningen av rötslam har länge ansetts vara en utmärkt form för återbruk av värdefulla gödningsämnen. har emellertid uppmärksammats flera fall där problem uppstått med användningen av slam, och regler för begränsning av slamanvändningen har upprättats av . De problem och risker som särskilt diskuterats är de ökade koncentrationer av tungmetaller som slambeläggningen medför. Den ökade mängden metaller i slam härrör främst från industriella föroreningar men också från de fällningskemikalier som reningsverken använder. De maximihalter som satts för tungmetaller har enligt uppgift beräknats med utgångspunkt från den genomsnittliga förekomsten i rötslam från 100 svenska reningsverk. Detta förefaller inte vara någon tillfredsställande metod att bestämma gränsen för eventuella risker. Hänsyn måste tas till markens buffringsförmåga och nederbördens surhetsgrad. Det är väl känt att de industriella luftföroreningarna sänker markens pH och att urlakningen av metaller ökar genom att metallernas förekomstform ändras i sur miljö. Riskerna varierar således beroende på markens sammansättning och de ökar generellt med ökande försurning. Till detta kommer att gällande regler är av gammalt datum och således inte avpassade efter de ändrade förutsättningar som råder. Det är således viktigt att dessa problem uppmärksammas och att undersökningar görs för att få fram bättre och mera noggranna regler för spridning av rötslam. Försök bör göras med växter som odlas i jord med olika slaminblandning och med bevattning med vatten av olika surhetsgrad. Kemiska analyser bör utföras på växterna efter odling, främst med avseende på tungmetallhalt. På grundval av undersökningar av detta slag bör gränsvärden fastställas i vad gäller tillåten förekomst av tungmetaller i rötslam. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer jag att beslutar att hos regeringen begära att får i uppdrag att utarbeta gränsvärden för tungmetaller i rötslam på det sätt som angetts i motionen. minab/gotab 1985 79895
mot · G8022593 · 1985-01-24 00:00:00 — och till viss odling Många lantbrukare och handelsträdgårdsmästare är intresserade av att gå över till odlingsmetoder utan användning av kemiska bekämpningsmedel eller handelsgödsel. Statsmakterna har vid olika tillfällen uttalat sitt intresse av en utveckling som kan leda till en minskad kemikalieanvändning i jordbruket. Ett viktigt inslag i arbetet för att åstadkomma detta är givetvis att stödja forsknings- och utvecklingsarbete. Det bör också föreligga ett klart intresse att underlätta för odlare som praktiskt vill pröva sådana metoder som t. ex. biodynamisk odling, naturenlig odling osv. Övergång från konventionell odling till alternativ utan kemiska bekämpningsmedel och handelsgödsel innebär dock inte obetydliga omställningskostnader. Erfarenheterna visar att en sådan omställning ofta innebär en påtaglig minskning av skörderesultaten de första två tre åren varefter en återhämtning sker. Det kan också finnas behov av vissa investeringar. För att inte dessa omställningskostnader skall bli ett avgörande hinder för odlare som önskar pröva alternativa odlingsmetoder borde någon form av samhälleligt omstäilningsstöd utgå. Det skulle antingen kunna få formen av ett bidrag eller av ett lån på förmånliga villkor. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen hemställer om förslag till omstäilningsstöd till lantbrukare och handelsträdgårdsmästare som önskar övergå till odlingsformer utan användning av kemiska bekämpningsmedel och handelsgödsel. () () 1 1984/85.
mot · G8022594 · 1985-01-25 00:00:00 — Utredning om bestrålning av livsmedel En rapport rörande bestrålning av livsmedel (SOU 1983:26) avlämnades av en expertkommitté. Enligt kommitténs direktiv (Dir. 1982:17) skulle utredningen ske i två etapper. Den första etappen är den ovan nämnda och utfördes av utredaren tillsammans med experter och sakkunniga från skilda håll. Utredningen skulle vara grund för den andra etappen av utredningsarbetet vilket skulle bedrivas av en parlamentarisk kommitté. Syftet var att ge underlag för statsmakternas ställningstagande i hithörande frågor. Denna parlamentariska utredning har ännu inte, såvitt jag vet, kommit till stånd. Frågorna är därmed fortfarande olösta huruvida svenska särregler och märkningsregler ger handelspolitiska konsekvenser. Frågan om kontrollmöjligheter samt organisatoriska frågor är följaktligen också olösta. Inte minst är det angeläget att regler för märkning eller motsvarande av bestrålade importerade livsmedel och därmed sammanhängande frågor löses på ett tillfredsställande sätt. F. n. finns inte stora möjligheter för allmänheten att avgöra om ett livsmedel bestrålats eller ej. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående tillsättande av en parlamentarisk kommitté för utredande av bestrålning av livsmedel.
mot · G8022595 · 1985-01-24 00:00:00 — Prisstöd för potatisodling i En stor del av befolkningen i är sysselsatt inom jord- och skogsbruk med binäringar. stöd som stödet till Norrlandsjordbruket får ses som en kompensation för de handikapp som de norra delarna av landet har bl. a. i form av långa avstånd och hårdare klimat som medför ytterst få odlingsalternativ. Potatis har visat sig vara en av de grödor där jämtländska odlingsbetingelser är bra. var potatisarealen i länet relativt stor. Trots den jämtländska potatisens höga kvalitet sjönk odlingen till en lägre nivå bl. a. på grund av dålig lönsamhet. Ett ökat intresse från större köpare inom länet har emellertid medfört att intresset från odlarna har tilltagit för en utvidgning av arealen. För att stimulera ökad potatisodling i länet krävs bättre marknadsföring, ökade kunskaper och möjligheter till större odlingar. Detta skulle också bidra till en förbättrad lönsamhet. Sådana insatser bör odlarna själva åstadkomma i samarbete med lantbruksnämnd och marknadsförare. En direkt förbättring av lönsamheten föreslås i betänkandet Jordbruksoch livsmedelspolitik (SOU 1984:86) där livsmedelskommittén skriver att prisstöd bör införas för potatisodling i norra . Därvid föreslås länsvisa indelningar i stället för de områdesindelningar som gäller för andra produkter. Högsta stödnivå föreslås för och ett lägre enhetligt stöd för de tre länen söder därom. Inlands-, höjd- och jordartsförhållandena i medför att den högre stödnivån är både rimlig och erforderlig för att få till stånd en önskad ökning av potatisodlingen i länet. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att bör jämställas med när det gäller prisstöd för potatisodlingar.
mot · G8022597 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:2597 Inrättandet av ett bräckvattenslaboratorium i Med anledning av regeringens beslut att låta havsfiskelaboratoriet ligga kvar i hemställs att statliga medel avsätts för inrättande av ett Östersjölaboratorium i . har i enlighet med havsrättskonvention inrättat fiskezoner, av fiskevatten kommer genom zonindelningen att ligga i . Detta innebär att numera ansvarar för fiskevården för av vatten. I och vid södra finns av svenskt fiske, av den svenska beredningsindustrin, ett expanderande vattenbruk, första totalintegrerade fiske- och vattenbruksskola - Östersjöskolan - i . Östersjölaboratoriet kommer att få stor betydelse för dessa aktiviteter samt utgöra en garanti för att södra bevaras som största fiskeresurs. Laboratoriet skall ha till uppgift att bedriva såväl tillämpad forskning som grundforskning i bräckvatten. Den tillämpade forskningen skall bestå i att utföra praktiska och vetenskapliga undersökningar och försök på fiskets och vattenbrukets område samt att leda och övervaka biologiska undersökningar som är ägnade att främja fisket. Vidare skall laboratoriet bedriva grundforskning inom marinbiologi, miljö- och fiskevård i södra . har redan tidigare pekat på behovet av ett bräckvattenslaboratorium för . har till tidigare redovisat möjligheten att komplettera ett bräckvattenslaboratorium med ett sötvattenslaboratorium i . Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att beslutar uttala sig för att ett bräckvattenslaboratorium inrättas i , 2. att beslutar uttala sig för att medel avsätts för driftkostnader och personal, 3. att beslutar uttala sig för att undersökningsfartyg placeras i .
mot · G8022600 · 1985-01-25 00:00:00 — Enligt nu gällande regler tas grustäktsavgift ut i förskott. Detta ger stora administrationsproblem och kostnader för entreprenörerna. Själva avgiften är /m3 grus, men för entreprenören kan kostnaden bli /m3, när kostnader för administration och räntor inräknats. Om man därtill lägger administrationskostnader ger avgiften med nuvarande system statskassan bara ca /m3, som den kan kosta entreprenörerna en bra bit /m3. Det nuvarande förskottssystemet har också en annan nackdel. I landsändar med långa avstånd är det önskvärt att kunna utnyttja ett antal täkter, så att transportkostnaderna inte blir för höga. Eftersom avgift tas ut så snart en ny täkt öppnas, motverkar förskottssystemet ett samhällsekonomiskt förnuftigt grusuttag. Vi föreslår att täktavgiften i stället tas ut i efterskott på basis av deklaration från entreprenörerna. Med hänsyn till det anförda hemställs att beslutar att täktavgiften för grus skall tas ut i efterskott på basis av deklaration från entreprenörerna. () ()
mot · G8022601 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. Åtgärder för begränsning av aluminiumutsläpp i sjöar och vattendrag har fiskdöd i stor omfattning förekommit i och . Fiskdöden har inträffat i anslutning till utsläpp av aluminium. Död fisk från och har undersökts med avseende på aluminiumhalten i gälarna. I samtliga fall kunde förhöjda halter av aluminium konstateras. En enig fiskeribiologisk expertis har uttalat ett klart samband mellan fiskdöd och aluminium. hävdar dock att fiskdöden beror på bl. a. ammoniakförgiftning. Utländsk expertis har påvisat aluminiums skadliga inverkan på fisk. I förhöjda halter är aluminium farligt även för människan. Okontrollerade utsläpp av aluminium förekommer i processindustri, bl. a. pappersbruk samt vid reningsverk och vattenverk. Försök med kalk i stället för aluminium har visat goda resultat vid rening av avloppsvatten. Kalk är för de flesta organismer något helt ofarligt. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att åtgärder vidtas för att begränsa utsläppen av aluminium samt att en övergång till rening med kalk successivt genomförs. () ()
mot · G8022602 · 1985-01-25 00:00:00 — och i Kvicksilverhalten i flsk, m. m. Kvicksilverhalten i insjöfisk är ett allvarligt miljöproblem just nu och är det län som drabbats allra hårdast. Genomsnittshalten i länets sjöar beräknas enligt naturvårdsenheten ligga ungefär på svartlistningsgränsen, och om man undersökte alla sjöarna skulle enligt bedömning ca hälften svartlistas. Man tror att kalkning har gynnsam effekt men sammanhangen är inte helt klarlagda. Längs varierar medelhalten i enkilosgädda mellan /kg jämfört med /kg i den nordligaste delen av landet. De förhöjda kvicksilverhalterna i fisk beror huvudsakligen på tidigare utsläpp av kvicksilver och på den ökade försurningen. Mätmetoderna som används är osäkra, eftersom kvicksilverhalten i fisk ökar ju äldre fisken är. Det är gädda som analyseras. Det är nödvändigt att komma fram till bättre och billigare metoder för att bedöma kvicksilverhalten. Kalkningen som är på gång i måste fortsätta så att därmed kvicksilverhalten kan minska. har föreslagit ett särskilt program för detta. Uttjänta batterier kastas ofta bort och förbränns bland sopor. Antalet batterier ökar. Vid förbränningen förgasas kvicksilvret och faller ut i sjöar o. d. Batterier borde få återlämnas mot pant så att det i andra sammanhang viktiga kvicksilvret tillvaratas i stället för att skapa negativa effekter. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vikten av att få fram nya mätmetoder för att bedöma kvicksilverhalt i fisk, 2. att beslutar uttala sig för att som är hårdast drabbat i landet för nästa budgetår får ökade resurser för att minska kvicksilverhalten i fisk, 3. att beslutar uttala sig för att åtgärder vidtas för att mot pant ta hand om uttjänta batterier. () ()
mot · G8022603 · 1985-01-25 00:00:00 — Jättelokan är en introducerad växtart i . Den hör inte naturligt hemma här. I och i mellersta delarna av landet förökar sig arten spontant via fröspridning. Härigenom har den fått alltmer ökad spridning i första hand kring trädgårdar, parker etc. men även utmed vägar, diken och på andra ej skuggiga platser. Genom sin anmärkningsvärda höjd och sina blad tränger arten ut all annan växtlighet och bildar ensartade bestånd. Plantans växtsaft innehåller ämnet furocoumarin som är starkt fototoxiskt. Det betyder att kombinationen växtsaft och solljus på hud ger upphov till kraftiga och svårläkta smärtande hudutslag och ibland hög feber. Hudutslagen kan övergå i permanenta eksemartade utslag. Växten hör som tidigare nämnts inte naturligt hemma i den svenska , och då den kan orsaka allvarliga skador så bör regeringen vidta åtgärder i syfte att utrota jättelokan. Med hänsyn till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär att den vidtar åtgärder så att jättelokan kan utrotas. () () minab/gotab 1985 79890
mot · G8022607 · 1985-01-24 00:00:00 — m. fl. Importen till av lupinfrö för foderändamål har ökat mycket starkt . Detta beror dels på att man i utvecklat ett lupinfrö som inte har det bitterämne som gör annat lupinfrö olämpligt till foder, dels på att lupiner är undantagna tull och införselavgifter genom . Detta beslut berodde i sin tur på att importen av lupiner då avsåg utsäde och inte foder. har det propagerats från statsmakternas och näringens sida för en övergång till mer proteingrödor i . Stimulansåtgärder har satts in. Den sammanlagda baljväxtodlingen är nu uppe i ca 50 000 ha, varav drygt 40 000 ha foderärtor. Den ökande importen av icke tull- och införselavgiftsbelagda lupinfrö ersätter inte enbart sojamjöl och fiskmjöl utan äventyrar även den svenska satsningen på ärtodlingen. Detta sker genom en lucka i foderprisregleringen och är ett sätt att kringgå jordbruksprisregleringen. LRF har tagit upp frågan vid jordbruksprisförhandlingarna och jordbruksnämnderna har därefter gjort framställning till regeringen. Det är angeläget att regeringen tar initiativ till en lagändring så att lupinfrö ingår i jordbruksregleringen. Med hänvisning till det ovan anförda hemställer vi att begär att regeringen vidtar åtgärder så att lupiner ingår i jordbruksregleringen. () () () () ()
mot · G8022608 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. I årets budgetproposition föreslås att huvudalternativet tillämpas för grundutbildningarna på (). Föredragande statsrådet anför att detta bör kunna ske bl. a. genom att utbudet av kurser ses över och genom förändring av enskilda ämnens omfattning (bil. 11, s. 75). Tillämpningen av huvudalternativet innebär en minskning av anslaget G 1. med 2,5 milj. kr. föreslås dock att resurserna för veterinärlinjen förstärks med . Grundutbildningen vid SLU omfattar utbildning av agronomer, hortonomer, landskapsarkitekter, jägmästare, veterinärer, lantmästare, trädgårdstekniker, skogsmästare, skogstekniker och djursjukvårdare. Samtliga dessa yrkeskategorier är starkt efterfrågade. Antagningen har också ökats på flertalet linjer . Utbildningarna vid SLU bedöms även ha hög internationell klass. Vidare har utbildningarna på skogs- och veterinärområdena omlokaliserats . För att möta ökade krav på bl. a. förbättrad miljöhänsyn och djurhälsovård i berörda näringar är även tillgång till väl utbildade personer i dessa yrkeskategorier en nödvändig förutsättning. Av dessa skäl bör förslaget att tillämpa huvudalternativet på grundutbildningen vid SLU avvisas. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar anvisa . till anslaget G 1. , vilket innebär en uppräkning av anslaget med 2,2 milj. kr. i förhållande till regeringens förslag. () ()