mot · G8021586 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:1586 En översyn av utlandssvenskarnas villkor Många svenskar arbetar under längre eller utomlands. De arbetar för exportnäringarna såväl som i statlig tjänst. Ett betydande antal svenskar tjänstgör i internationella organ osv. Nödvändigheten att stärka vår exportindustri framhålls ofta i dagens ekonomiska situation. Tillsammans utgör de utomlands verksamma svenskarna en ur näringslivet och hela samhällets synpunkt omistlig resurs. Placeringen utomlands kan i vissa avseenden te sig attraktiv ur rent ekonomiska aspekter men uppkommer en rad besvärliga problem av praktisk karaktär. Ofta sammanhänger problemen med de medföljande eller eventuellt i hemlandet kvarstannande familjemedlemmarnas situation. Många av problemen är gemensamma för hela utlandssektorn den offentliga såväl som den privata och därför borde en samordning av ansträngningarna ske för att finna praktiska lösningar. Ett av de aktuella problemen är att medföljande make/maka inte kan tjäna in egen ATP-pension, han/hon kan ofta inte ens få arbetstillstånd i tjänstgöringslandet och får därför ej heller något arbete. Han/hon går därmed lätt miste om pension. En annan viktig fråga är möjligheten att åtnjuta tillräckligt lång tjänstledighet från det ordinarie arbetet i som ens egen eller makens/makans utlandsplacering pågår och att sedan utan ogynnsamma återverkningar på den fortsatta karriären kunna återinträda i tjänst i . Förhållandena i detta avseende är otillfredsställande. Enligt kommunalskattelagen 54 § h (ettårsregeln) blir en inkomst av anställning i utlandet inte skattepliktig i om anställningen och vistelsen utomlands varat eller kan antas komma att vara . Enligt förarbetena till lagstiftningen kan den anställde göra korta, tillfälliga besök i hemlandet utan att ettårsregelns tillämpning avbryts. Hur långa och många tillfälliga avbrott som kan tillåtas har vållat mycket besvär vid tillämpningen av ettårsregeln. För att underlätta ettårsregelns tillämpning och undanröja den osäkerhet som råder borde det i lagtexten klart anges hur långa och många frivilliga avbrott som kan tillåtas. Den som arbetar utomlands är vanligtvis berättigad till svensk sjukpenning . Den som är sjuk under utlandsvistelsen och uppbär svensk sjukpenning måste emellertid betala skatt på sjukpenningen i även om sjukpenning utgår i stället för en inkomst som enligt ettårsregeln är skattefri i . Det syns angeläget att dessa förhållanden kunde rättas till, då det är svårt för människor att acceptera att man skall beskattas hårdare då man är sjuk. Om sjukpenning utgår i stället för en inkomst som av särskilda skäl är skattefri borde även sjukpenningen vara detta. Olika praxis tycks gälla vid t. ex. återinskrivning i . Vissa kassor tillämpar 30 dagars karenstid, andra ingen. Det har således hänt att någon som varit sjuk vid återkomsten nekats inträde. Då en gravid kvinna återvänder från utlandet före mannen för att vara inskriven i före nedkomsten, vägrar vissa försäkringskassor ändock att betrakta henne som bosatt i förrän även mannen återvänt till . Likartade bestämmelser borde naturligtvis tillämpas. Den erfarenhet och kunskap som de hemvändande utlandssvenskarna förvärvat kommer de svenska arbetsgivarna till godo. Vi borde bättre utnyttja dessa erfarenheter och visa uppskattning för den verksamhet utlandssvenskarna utfört utomlands. En revidering av reglerna om meritvärdering beträffande dessa tjänster på skilda samhällsfält är därför önskvärd. Det anförda visar att problemen är så många att det är angeläget att en allmän översyn av de utomlands verksamma svenskarnas situation kommer till stånd. Med anledning av vad som anförts i motionen hemställs att hos regeringen begär en översyn beträffande de i utlandet verksamma svenskarnas situation och arbetsvillkor m. m.