mot · G8022917 · 1985-03-20 00:00:00 — Regional utveckling och utjämning (prop. 1984/85:115) har kännetecknats av stora omfördelningar av befolkning. 1800-talets stora basnäring jordbruket har rationaliserats mycket drastiskt, som först industrin och senare servicenäringarna vuxit fram som viktigaste sysselsättningsskapare. De län som industrialiserades sent förlorade mycket folk till industrilänen och till andra länder. Speciellt hårt drabbades och län som först åter kom upp till folkmängd. genomfördes en ortsklassificering som ur inomregional synpunkt blev negativ för . motsatte sig denna klassificering och under Fälldinregeringen avskaffades den. Vår uppfattning när det gäller de regionalpolitiska målen är att regionalpolitiken måste vara ett instrument och kunna bryta koncentrationsutvecklingen. Alla människor har rätt till arbete, god miljö och en bra service. Från att ha haft en positiv befolkningsutveckling noterades för en befolkningsminskning under föregående år. Landet som helhet kunde uppvisa en befolkningsökning på närmare 12 000 personer. Länsgenomsnitten ger vad gäller befolkningsutveckling dock en alltför förenklad bild. Länets olika delar har haft mycket olika utveckling. noterade fem av länets åtta kommuner en negativ utveckling. Regionalpolitiska åtgärder är därför nödvändiga för näringslivets utveckling, för nya arbetstillfällen och för att bevara befintliga. Länets utvecklingsfond har i många orter medverkat till att nya idéer tagits till vara och nya företag kommit till. Vi ser det angeläget att utvecklingsfondens möjligheter till fortsatt arbete på den positiva linjen inte försvåras. Statens medel för att påverka den regionala utvecklingen ger resultat först . Statliga skatteutjämningsbidrag möjliggör t. ex. en utbyggnad av den kommunala servicen som i sin tur kan påverka företagens vilja att lokalisera sig i kommunen och därmed skapa nya arbetstillfällen. Som exempel på vad regionalpolitisk! stöd kan få för effekter vill vi ta det glesbygdsstöd som utgått till några församlingar i . På uppdrag av gjorde högskolan i en utvärdering av glesbygdsstödets effekter den 1 februari 1979-den30 . Av denna utvärdering framgår att glesbygdsstödet medverkat till 35 nya arbetstillfällen och ytterligare 15 personer har erhållit utökad sysselsättning i redan befintliga företag. Efter har ytterligare lika många arbetstillfällen skapats. Vi anser att statens stöd i glesbygd i gett gott resultat och måste få fortsätta. sakar teknisk högskola. Detta kan komma att innebära att länet får svårare att konkurrera med andra regioner om tekniskt avancerade och expansiva företag. startade Teknikcentrum i - ett centrum för informationsteknologi - sin verksamhet. Staten via , och kommun står bakom Teknikcentrum. Vi anser det angeläget att denna verksamhet kan vidareutvecklas och att staten fortsättningsvis tar sin andel av kostnaderna. De tre huvudmännen sköt vardera till . I regeringens proposition finns på s. 245 en karta utvisande en avgränsning av kommungruppen . Vi finner det anmärkningsvärt att två av läns kommuner, och , vilka tidigare i olika sammanhang tillhört denna grupp ej omnämns. Den befolkningsförändring som skett i dessa båda kommuner visar en mera negativ bild än vad fem kommuner i den utpekade kommungruppen gör. Vi hemställer att och ingår i och dessutom blir föremål för särskilda regionalpolitiska insatser. Detta har vi närmare utvecklat i motion 1984/85:906. I motion 1984/85:2020 har vi uppmärksammat på behovet av skoglig forskning till . Vi föreslår i denna motion att forskningen lämpligen förläggs till . I motion 1984/85:1394 har vi tagit upp de speciella problem som uppstår om livsmedelskommitténs förslag skulle genomföras. skulle drabbas mycket hårt. Vi vidhåller samtliga i ovanstående tre motioner framförda yttranden. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av regionalpolitiska insatser i .