mot · G8022181 · 1985-01-24 00:00:00 — 1984/85 2181-2188 Ett folksparande i aktier, m. m. Det svenska näringslivets behov av nytt riskkapital från aktiemarknaden för investeringar och utveckling har ökat markant . Denna utveckling kommer att fortsätta och förstärks av att fler företagstyper, t. ex. statliga, kommunala, kooperativa och små företag behöver utnyttja aktiemarknaden som riskkapitalkälla. Därför behövs en aktiv aktiemarknad. Hushållens sparkvot (disponibel inkomst/hushållssparande) är i stort ± 0, medan medelvärdet för OECD-området är . Detta har vållat samhällsekonomin skada och förstärkt obalanserna. För att kunna öka hushållens sparintresse behövs en mångfald av sparformer, som inte är skattediskriminerade och som så lång möjligt både är samhällsnyttiga och knutna till realtillväxten. Dit räknas inte minst sparande i aktier. Näringslivets riskkapitalbehov och det låga hushållssparande är således starka skäl för att fortsätta att stimulera ett brett folkligt sparande i aktier. Vissa framgångar har redan nåtts genom införande av aktiespar- och allemansfonder. Dessa kollektiva sparformer kan dock inte ersätta den mångfald och det breda folkligt förankrade företagsägande som ett omfattande enskilt aktiesparande innebär. Fastän aktiespararnas antal har ökat, nu 1,9 miljoner inkl. fondspararna, har deras andel av börsvärdet minskat kraftigt till förmån för det institutionella ägandet. Denna utveckling beror inte minst på att hushållen är diskriminerade gentemot institutionerna när det gäller aktiebeskattning och former för aktiehantering. De borgerliga regeringarna tog flera steg för att lindra beskattningen av de aktiesparande hushållen. Under den nuvarande regeringens tid har aktieskatterna skärpts betydligt. Det är framför allt trippelbeskattningen av aktier (bolagsskatt + vinstdelningsskatt + inkomstskatt) som slår hårt mot hushållens aktieplaceringar jämfört med institutionernas. Beskattningen innebär också att företagens soliditet urholkas eftersom avkastningen på främmande kapital (låneräntor) är avdragsgill i rörelsen, medan avkastningen på eget kapital (t. ex. aktieutdelningar) beskattas. Trippelbeskattningen bör därför elimineras. Även arvs- och förmögenhetsbeskattningen av hushållens aktieägande är diskriminerande. Till skillnad från de flesta andra placeringsformer utgörs en del av aktiernas värde av ganska stora latenta skatteskulder på l 1984/85. reavinst, vilket ur beskattningssynpunkt paradoxalt nog anses vara en tillgång för den enskilde. För att säkra mångfalden i och intresset för sparandet finns också behov av ytterligare sparformer. Ett exempel härpå är s. k. investeringskonton på vilka spararen skattefritt kan flytta mellan olika placeringsformer. Beskattning av avkastningen sker först då sparandet likvideras. De ålderdomliga formerna för aktiehantering, onödigt komplicerade regler för skattedeklaration även av obetydliga (obeskattade) aktieinnehav samt den ojämlikhet som råder beträffande likvärdig information om aktiemarknaden diskriminerar hushållens aktiesparande gentemot de professionella institutionerna. Hushållens aktiesparande och näringslivets riskkapitalbildning försvåras också av att den statliga upplåningen i ökande utsträckning sker på särskilt skattefavoriserade villkor. Målet måste vara att göra det möjligt för alla medborgare att personligen delta i näringslivets utveckling som aktieägare. För att uppnå detta mål bör följande åtgärder övervägas. Trippelbeskattningen av aktier bör provisoriskt minska och skatteavdraget återinföras för aktieutdelningar på . för makar). Vid förmögenhets- och arvsbeskattning för eliminerande av skatt på skatteskuld bör börsaktier åsättas ett värde på och aktier i icke börsnoterade rörelsedrivande företag . Regeringen bör uppdra åt kapitalvinstkommittén att utarbeta förslag om trippelbeskattningens slutliga avskaffande, så att t. ex. en skälig avkastning på eget kapital blir, liksom för främmande, en avdragsgill kostnad i företagens rörelse. Regeringen borde utveckla förslag till nya sparformer, inte minst för hushållens fortsatta sparande i aktier. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs* att anhåller att regeringen låter utreda förutsättningarna för ett folksparande i aktier och i motionen anförda förslag till förbättrade villkor för aktiesparandet och framlägger därav föranledda förslag. . ÅSLING (c) * Se även motionerna 1984/85:21822183.