mot · G8022539 · 1985-01-25 00:00:00 — 1984/85:2539 Per m. fl. Humanistisk utbildning och forskning De humanistiska vetenskaperna tar sin utgångspunkt i människan och hennes verksamhet. Dit räknas ämnen som språk, historia, filosofi, idé- och lärdomshistoria, litteratur- och musikvetenskap. Varje samhälle som vill göra anspråk på att vara ett kultursamhälle måste vårda och stödja den humanistiska bildningen. Sker inte detta förflackas människornas tillvaro. Kunskap och inlevelse i historia och kulturarv medverkar till personlig tillfredsställelse. Det svenska samhället har på flera plan och försummat att ge humaniora i dess vidaste bemärkelse det utrymme som är nödvändigt. Bristerna i skolan är särskilt allvarliga. Ges inte eleverna tidigt en grundläggande förståelse för humanioras betydelse går snart nog den breda basen för kultursamhället förlorad. I samma riktning har de senaste tio årens förändringar inom den högre utbildningen och forskningen verkat. I synnerhet den yrkesbaserade linjeindelning som introducerades genom s. k. högskolereform har blivit ett betydande hot mot flera viktiga humanistiska ämnen vid universiteten. Linjeindelningen utarmar framför allt de ämnen som inte har en omedelbar anknytning till det som anses vara arbetsmarknadens krav. En snabb åderlåtning av de humanistiska ämnenas utvecklingsmöjligheter har kunnat iakttas inte minst . De ekonomiska resurserna har genom linjernas krav styrts till andra ämnen. Vissa samhällsvetenskapliga ämnen är i samma belägenhet. Djupare sett är emellertid den utbildningsfilosofi som ligger bakom hela linjetanken ett än större hot än åderlåtningen av resurserna som sådan. Linjeindelningen vid universiteten bygger på ett nyttotänkande som är främmande för den humanistiska bildningen. Humaniora är inte nyttig i någon mätbar bemärkelse. Likväl är den långsiktigt lika oumbärlig som någonsin de tekniska eller ekonomiska disciplinerna. Det är knappast ägnat att förvåna att den humanistiska forskningen mött växande svårigheter i spåren av förändringarna inom den högre utbildningen. I anslutning till forskningsbeslut påpekades detta särskilt. Regeringen fick uppdrag att återkomma med förslag i syfte att stärka den humanistiska och samhällsvetenskapliga forskningens ställning. I årets budgetproposition redovisar regeringen att den givit det () i uppdrag att överväga 1 1984185.3 sami. hur forskningen på rådets område kan förstärkas. föreslås dessutom få 5 milj. kr. från byggforskningsrådet för oklart preciserade insatser. Därmed anser regeringen tydligen att önskemål uppfyllts. Det anser inte vi. Vi föreslår för vår del att ett samlat program utarbetas för att förstärka den humanistiska utbildningen och forskningen på alla plan. Programmet bör bl. a. ta upp följande frågor: o Historieämnets ställning i grunskolan och gymnasieskolan o Litteraturstudiernas och språkens plats och omfattning i grunskolan och gymnasieskolan o Effekterna för de humanistiska ämnenas utvecklingsmöjligheter av universitetsutbildningens linjeindelning o Den humanistiska forskningens arbetsvillkor i ekonomiskt och i andra hänseenden. Det här föreslagna programmet bör utarbetas skyndsamt. Förslag bör föreläggas under nästa . Redan nu bör emellertid besluta om en ekonomisk förstärkning av den humanistiska och samhällsvetetenskapliga forskningen. Regeringens förslag i denna del är närmast en utmaning mot det riksdagsbeslut som fattades . Förstärkningen av forskningsresurserna bör ske genom en ökning av fakultetsanslagen med 10 milj. kr. lika fördelat mellan de humanistiska och samhällsvetenskapliga anslagsposterna. Vi redovisar i annat sammanhang besparingar inom den högre utbildningen och forskningen som mer än väl täcker denna förstärkning. Med hänvisning till vad som ovan framhållits hemställs 1. att hos regeringen anhåller om ett program för en förstärkning av humaniora, 2. att beslutar öka anslagen till de humanistiska och samhällsvetenskapliga fakulteterna med 5 milj. kr. vardera i förhållande till regeringens förslag. PER () () () () () () () () () () HANS NYHAGE (m) ()