ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G802517 · 1985-01-17 00:00:00 — m. fl. Breddad rekrytering till den högre utbildningen () har offentlig gjort en rapport: Social bakgrund för högskolestuderande läsåren 1977/78-1982/83 (nr 1984:11 i serien bakgrundsmaterial om högskolan). Av rapporten framgår att den sociala snedrekryteringen till högskolan består. Högskolereformen, som trädde i kraft , hade bl. a. till syfte att främja den sociala utjämningen genom att göra högre utbildning tillgänglig för andra grupper av studerande än de som av tradition sökt sig till högskolan. Genom högskolereformen ändrades bl. a. dess omfattning så att den även kom att innefatta t. ex. sjuksköterskeutbildning, förskollärarutbildning och högre konstnärlig utbildning förutom de traditionella universitetsoch högskoleutbildningarna. Som exempel på snedrekrytering kan anges att av nybörjare i högskolan, , /83 kom från akademiker- och tjänstemannafamiljer. Barn födda med denna bakgrund utgjorde av alla i riket födda barn. Motsvarande siffra för yrkesutbildade och övriga arbetares barn var . Men av dem påbörjade högre utbildning /83. För vissa utbildningslinjer exempelvis för jurister och läkare är snedrekryteringen än mer markant. 1982/83 kom av de studerande från akademike = och högre tjänstemannafamiljer till juristutbildningen och till läkarlinjen. Motsvarande siffror för nybörjare med arbetarbakgrund var resp. . Om den sociala bakgrunden inte har någon betydelse för rekryteringen till högskolan skulle andelen studerande med olika social bakgrund bland nybörjarna i högskolan vara ungefär lika stor som i befolkningen. I motion 1982/83:595 av anfördes en rad skäl till snedrekryteringen bl. a. den studiesociala situationen, bristfällig information och stimulans och dålig planering. (UbU 1982/83:23) ville avvakta den omnämnda SCB-undersökningen. I budgetpropositionen aviseras på det studiesociala området en ny studiesocial utredning med uppgift att se över en rad frågor inom främst studiemedelssystemet. Det är givet att dessa frågor kan få betydelse för rekryteringen. Det är emellertid angeläget att utredningen får i uppgift att göra en djupgående genomlysning av hela frågan om snedrekryteringen och att framlägga förslag som syftar till en radikalt breddad rekrytering till den högre undervisningen. Det är studielämplighet som skall vara avgörande för studie- och yrkesval inte den sociala och ekonomiska bakgrunden. Med hänvisning till det anförda yrkar vi att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som angetts i motionen beträffande utredning av snedrekryteringen till den högre utbildningen med syfte att skapa förutsättningar för en breddning av denna rekrytering. () ()
mot · G802518 · 1985-01-15 00:00:00 — m. fl. Undervisning i ungdomsskolan om människans ansvar för djuren Det måste vara en viktig uppgift för skolan att främja en ansvarsfull inställning till djur bland eleverna och markera ett avståndstagande från varje form av djurplågeri och onödigt dödande av djur. Skrämmande exempel på djurplågeri utövat av barn och ungdom visar att det finns ett behov av ökade insatser på detta område. Människans ansvar för djuren måste ses som en del i en fostran till ökat miljöansvar. förekommer inom ungdomsskolan utbildningsmoment, bl. a. dissekeringar, som förutsätter att djur avlivas för ändamålet. Detta står knappast i samklang med strävandena att främja en djurvänlig hållning bland eleverna. Det måste därför vara viktigt att i största möjliga mån undvika att djur utsätts för plågsam behandling eller avlivas för undervisningsändamål inom ungdomsskolan. För många elever med ett starkt engagemang för djur kan denna typ av utbildningsmoment verka starkt frånstötande. Det är viktigt att skolan visar respekt för ett sådant etiskt grundat avståndstagande till varje form av djurplågeri eller onödigt avlivande av djur. Därför måste en möjlighet skapas för elever med en sådan inställning att befrias från att delta i sådana undervisningsinslag. I stället bör alternativa möjligheter att inhämta samma kunskaper anordnas. Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi 1.att beslutar att uttala sig för att undervisning om människans ansvar för djuren måste ingå i ungdomsskolans inriktade utbildning, 2. att beslutar att hos regeringen hemställa om åtgärder för att säkerställa att ingen elev med etiskt grundade betänkligheter behöver delta i undervisningsmoment som kan innebära plåga för djur eller som förutsätter att djur avlivas för ändamålet. () ()
mot · G802519 · 1985-01-16 00:00:00 — m. fl. Lokalisering till sydvästra av forskning i bioteknik Högre utbildning, forskning, teknikutveckling och industriutveckling är företeelser som står i ett fruktbart samband med varandra. Erfarenheter från många håll i världen visar att samverkan mellan dessa funktioner är mycket gynnsamt för teknisk, vetenskaplig och industriell utveckling. I många länder har byar av forskningsintensiva företag uppstått i anslutning till stora universitet. Det s. k. i är det mest kända exemplet på hur en sådan utveckling kan uppstå spontant. I utanför Antibes i försöker den franska regeringen medvetet skapa ett sådant utvecklingscentrum. Också i försöker man på olika sätt skapa utvecklingsområden med utvecklingsfrämjande betingelser. I planeras en industriby i anslutning till den tekniska högskolan. I har ett centrum för data- och elektronikverksamhet skapats i . Just elektronikområdet, med sin stora utvecklingspotential, har kanske tilldragit sig det största intresset när det gäller skapandet av utvecklingscentra. Men också andra områden bör vara intressanta. Ett sådant framtidsområde är biotekniken. Ett naturligt område för utveckling på bioteknikområdet borde vara sydvästra med kommunerna . Där ligger ett av landets största sjukhus, , med stora forskningsresurser. Alfa Lavals huvudkontor och forskningscentrum och Astras huvudkontor och forskningscentrum. Det borde vara naturligt att på denna existerande bas bygga upp ett utvecklingsområde för forskning, teknikutveckling och industri på det biotekniska området. Kommunikationsförhållandena är också mycket gynnsamma. har insett de utvecklingsmöjligheter som finns och planerar tillkomsten av en forskarby i anslutning till . Det är ett mycket lovvärt initiativ. För att göra sydvästra till ett utvecklingsområde för bioteknik krävs dock också statlig medverkan. a. vore det angeläget att lokalisera utbildning och forskning från i första hand och tekniska högskolan till detta område. Eventuellt kan också lokalisering av andra statliga institutioner med denna inriktning ske till området. En satsning av detta slag skulle kunna bli mycket gynnsam för utvecklingen i inom en viktig framtidsbransch. En utvecklingsinsats i sydvästsektorn av skulle också vara ett bidrag i ansträngningarna att rätta till den obalans när det gäller arbetsplatser som präglar och som staten bär ett stort ansvar för. Med hänvisning till det anförda föreslår vi att beslutar att hos regeringen hemställa om åtgärder i samarbete med och berörda kommuner för att främja tillkomsten av ett utvecklingsområde för bioteknik i sydvästra . () ()
mot · G802520 · 1985-01-17 00:00:00 — Gymnasieskolans uppgift är bl. a. att vara personlighetsutvecklande. I det sammanhanget är religionskunskapen av oerhört stor betydelse. Eleverna måste få hjälp att utveckla en personlig livsåskådning, tro eller ideologi, tili hjälp för dem själva och därmed också för samhället. Existentiella och etiska frågor om liv och död, arbete, sanning och rättvisa behöver bearbetas. Gedigna kunskaper om olika religioner, och då främst kristendomen, gör det lättare att förstå de grundvalar vårt eget samhälle bygger på men ger också bättre förståelse för andra kulturer. Frågor kring människosynen blir allt viktigare inom såväl sociala som ekonomiska och tekniska områden. Inom hela vårdsektorn står det klart, på ett helt annat sätt än tidigare, att vi måste ta oss an "hela människan. Möjlighet att delta i regligionskunskap bör ges på gymnasieskolans tvååriga vårdlinje och då inte som en fingerad valmöjlighet, vilket det i praktiken blir om engelska är det andra möjliga tillvalsämnet. Engelska är nämligen ett krav för fortsatt utbildning på högskolan. Det betyder att religionskunskap i realiteten inte är möjlig att välja för den som vill fortsätta på högskolan. Valmöjligheten är alltså mycket begränsad, alternativt obefintlig. Speciellt allvarligt är det därför att på vårdlinjen kommer, av allt att döma. många elever att gå, som i fortsättningen går in i vård- och personinriktade yrken i bl. a. den offentliga sektorn. Inom sjukvården vårdas många äldre patienter. Kunskaper om deras barndomstro och uppfattningar om livsåskådningar, liksom elementär religionspsykologi, är viktiga för vårdpersonalen i det dagliga vårdarbetet. De kommer att möta människor i viktiga kris- och valsituationer. Men de ges ingen ärlig chans att möta de svåra frågor de ställs inför. Detta är inte rätt mot vare sig vårdaren eller den vårdade och stämmer inte med synen på hela människan. Kunskaper om olika religioner ger också större möjlighet att förstå våra invandrare och deras inställning till sina religioner. Detta är viktigt för alla som möter invandrare i vårdsituationer, i daghem, förskola och grundskola. Elementära och praktiska kunskaper i religionskunskap är ytterst värdefulla. Kunskaper i religion behövs som grund för att i umgänget med människor kunna visa respekt för och hänsyn till andra livsåskådningar, tänkesätt och kulturer och för att överbrygga generationsklyftor. Det är angeläget att bibringa ungdomar religionskunskap och då främst i kristendom, som gör att de förstår den kristna etiken. religion gör det också lättare att förstå vårt samhälles grundläggande humanistiska och demokratiska värderingar. Med hänvisning till ovanstående hemställs att uttalar sig för att religionskunskapsämnet skall finnas som obligatoriskt ämne på gymnasiets tvååriga vårdlinje.
mot · G802522 · 1985-01-15 00:00:00 — och av ungdomsplatsarbete vid antagning till utbildningslinje Poäng för arbetslivserfarenhet är nödvändigt vid sökande till ett flertal utbildningslinjer. I de fall de inte är nödvändiga , kommer de ofta till användning senare i livet. Därför är det orätt och orättvist att de ungdomar som arbetar på s. k. ungdomsplatser och stannar på samma plats inte får poäng för arbetslivserfarenhet. Orsaken tycks vara att dessa platser ligger under skolan. Vi tycker dock ej att dessa skäl håller: ungdomarna är (dvs. uppfyller ålderskravet för att få poäng för arbetslivserfarenhet), de arbetar heltid och får på så sätt verkligen erfarenhet av arbetslivet och stannar de på samma plats har de uppfyllt även tidskravet. Orättvisan framstår som än större när man vet att de ungdomar som arbetar i ungdomslag får poäng för arbetslivserfarenhet. Vi tycker att ungdomsplatser och ungdomslag skall likställas på den här punkten. Vem som är huvudman skall inte vara avgörande utan om ungdomarna uppfyller de krav som man vid andra tillfällen ställer på dem som får poäng för arbetslivserfarenhet. Poäng som kan betyda mycket om och när de vill söka vidare till någon form av utbildning. Med stöd av vad vi ovan anfört hemställs att beslutar att de ungdomar som arbetar på s. k. ungdomsplatser skall få poäng för arbetslivserfarenhet enligt samma normer och på samma grunder som andra ungdomar som är ute i förvärvslivet. () ()
mot · G802523 · 1985-01-16 00:00:00 — dödas ett stort antal renar av tåg och rälsbuss i . Tillgänglig statistik visar att omkring 2 000 renar dödades av tåg och rälsbuss i . Dessutom finns ett stort mörkertal. Antalet av tåg och rälsbuss dödade renar har haft en klar tendens att öka . Antal sargade och svårt skadade djur är svårt att uppskatta. Men klart är att många av dessa utsätts för ett stort lidande innan de förr eller senare går sitt öde till mötes. När tåg eller rälsbuss kör in i en renhjord uppstår i många fall rena massakern. De djur som inte dödas blir ofta skadade men kan av skilda anledningar inte avlivas på platsen. Det finns många förklaringar till varför många av djuren trots svåra skador inte avlivas för att befrias från fortsatt lidande. En av förklaringarna är att tåg- och rälsbusspersonalen i inte har standardutrustning för avlivande av svårt skadade påkörda djur. Normalt ingår yxa och stor slidkniv i utrustningen. Denna varierar dock mellan regionerna. I renbetesområdena, t. ex. , är förarna utrustade med speciell jaktdolk och hammare med pik för ändamålet. Den som råkat bevittna hur tåg- eller rälsbusspersonalen tvingas gå till väga för att försöka avliva svårt skadade djur upplever det primitiva i deras arbetssätt. Att se en rälsbussförare gå till attack med yxa mot skadade djur upprör inte bara dem som måste utföra detta uppdrag utan minst lika mycket resenärerna. Renarnas onödiga lidande är det mest allvarliga i denna primitiva form av avlivning. Många frågar sig varför inte utrustar sina förare av tåg och rälsbuss med skjutvapen för att på ett mera humant och effektivt sätt kunna befria de djur som svårt skadats av tåg eller rälsbuss från onödigt lidande. Som exempel kan nämnas att i är alla tågförare utrustade med skjutvapen för att kunna ingripa vid tillfälle då skadade djur måste avlivas. Enligt vår mening bör på detta område följa den princip som tillämpas i , nämligen att förare av tåg och rälsbuss utrustas med vapen för avlivning av skadade djur. Erforderlig utbildning bör också meddelas förarna. Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att utrusta förare av tåg och rälsbuss med lämpligt vapen för avlivning av skadade djur och ge dem erforderlig utbildning för detta.
mot · G802524 · 1985-01-16 00:00:00 — 1984/85 524-532 Reglerna för överlåtelse av taxitillstånd ändrades från . Enligt den före gällande ordningen fick taxitillstånd överlåtas om tillståndsinnehavaren dog eller gick i konkurs. Det kunde även finnas andra skäl för att tillstånd fick överlåtas. Enligt den nya lagen däremot skall ett tillstånd få överlåtas endast om det finns synnerliga skäl. Synnerliga skäl i lagsammanhang innebär en mycket restriktiv bedömning. Detta understryks av att föredragande statsrådet i propositionen framhåller att varken dödsfall eller konkurs kan anses utgöra synnerliga skäl. Regelmässigt kommer alltså inte taxitillstånd att kunna överlåtas, utan när tillståndsinnehavaren av någon anledning slutar kommer tillståndet att dras in. Det har visat sig att framför allt glesbygden har blivit lidande av de nya bestämmelserna, vilket inneburit en försämrad service och försämrade möjligheter för kombinerade företag att leva vidare. Enligt vår mening var den tillämpning som fanns innan den nya lagen kom riktigare och bättre. På landsbygden och på mindre orter är ofta taxiverksamheten kombinerad med annan verksamhet, t. ex. buss, kiosk eller dylikt. Om en sådan rörelse överlåts är taxiverksamheten en viktig del av det sammanlagda underlaget för verksamheten, varför taxitillståndet måste kunna överlåtas. Generellt borde det också vara möjligt att överlåta taxirörelse till son eller dotter, vilket det inte är. Den nya lagen har ännu inte varit i kraft och därför inte använts i så många fall. Men den oro som fanns vid lagens tillkomst har visat sig befogad. Tillstånd har dragits in utan att det funnits egentliga motiv för det, och de tillstånd som dragits in har oftast gällt landsbygden. Får denna utveckling fortsätta kommer det att innebära en väsentligt försämrad service och även ökade kostnader för de människor som bor på landsbygden. Med det anförda som bakgrund föreslår vi att yrkestrafiklagen ändras så att överlåtelse av taxitillstånd kan ske på det sätt som redovisas i motionen. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär ändring av yrkestrafiklagen 2 kap. 21 § på sätt som redovisats i motionen. () () 1 1984/85.
mot · G802525 · 1985-01-16 00:00:00 — I målen för trafikpolitiken ingår bl. a. att den skall leda till att olyckorna begränsas och att trafikpolitiken skall underlätta uppnåendet av andra mål inom närings-, regional- och sysselsättningspolitiken. I har sedan åtskilliga år planerats en omfattande nybyggnation av . Denna är länets mest olycksdrabbade riksväg med ett hundratal olyckor. Flera tragiska dödsolyckor har också inträffat. En ändrad sträckning av på sträckorna samt Gisshult-Rödjenäs skulle bidra till en kraftig minskning av olycksfallen. Dessa båda projekt skulle rent trafikekonomiskt enligt gängse beräkning ge en årlig avkastning på 16,4 milj. kr. till en byggkostnad på 87 milj. kr. (priser). Detta motsvarar i årlig avkastning. Till detta kommer närings-, regional- och sysselsättningspolitiska effekter. Båda projekten går genom länets östra delar. Det är den del av länet som har de största arbetsmarknadsproblemen och som inom länet har prioriterats regionalpolitisk!. För näringslivet i länet är det självklart av mycket stort värde med goda transportmöjligheter. I väster möter denna väg E 4-an med sin förbindelse med såväl och som kontinenten. Även om det är svårt att ekonomiskt exakt uppskatta värdet ur näringsoch sysselsättningspolitisk synpunkt så står det ändock helt klart att dessa båda projekt såväl som har ett betydande värde. Ett snabbt genomförande av projekten är därför ett viktigt tillskott för ett stärkande av infrastrukturen inom de östra delarna av . Mot den bakgrunden hemställer jag att som sin mening ger regeringen till känna att nybyggnationen av inom angivna budgetar bör påbörjas /86.
mot · G802526 · 1985-01-16 00:00:00 — Motion 1984/85:526 Fällbara stolar för ryggskadade personer på buss och tåg Det problem som jag tar upp i denna motion berör endast ett fåtal människor i vårt land men är desto mindre inte ett problem som skall nonchaleras. Jag vill ta Per nyanserade tolkning av jämlikhetsbegreppet som inledning. Jämlikhet betyder lika rättigheter och möjligheter för alla, men inte tvång till att använda den på alldeles samma sätt. Ett antal människor i vårt land har på grund av medfödd eller uppkommen ryggskada svårt att sitta och måste därför halvligga. Detta är helt omöjligt i bussar, tågens 2:a klass och flygplanens ekonomiklass. Endast i klass på flygplan finns det sådana stolar. skulle kunna spara mycket pengar om det fanns stolar som gick att fälla till halvliggande såväl i bussar som tågens 2:aklassvagnar. Det skulle också innebära frihet för dem som drabbats av ryggskada, om man själv fick bedöma om man vill resa för att exempelvis träffa sina anhöriga och vänner. tvingas dessa människor att låta socialförvaltningens anställda få bestämma om de skall få åka eller ej. Ryggskadade patienter erbjuds alltid dyra behandlingar (sjukgymnastik, vattengymnastik, behandling på foniatrisk klinik m. men en resa till sol och värme kanske vore bättre. Därför borde dessa patienter kunna erbjudas resor med flyg även om de måste företas med klass på grund av att endast dessa stolar går att fälla ner till halvliggande ställning. Ett litet sjukbidrag tillåter ej så dyra resor, varför något måste göras för ryggskadade patienter. SJ bör få i uppdrag att beakta frågan om att förändra några stolar i bussar och på tåg för dem som eljest aldrig kan använda dessa färdmedel. Med hänvisning till vad som anförs i motionen hemställs att hos regeringen begär att fällbara stolar i bussar och tåg bör inrättas.
mot · G802527 · 1985-01-16 00:00:00 — SOS-skyltar för handikappade bilister Denna motion är skriven med anledning av att en svårt rörelsehindrad bilist fick motorstopp på E 4-an. Svår kyla rådde vid tillfället. Det dröjde innan någon annan bilist stannade för att förhöra sig om situationen, trots bilistens försök att påkalla uppmärksamhet för att få hjälp. kan en sådan situation vålla bilisten svåra skador. I finns det för svårt rörelsehindrade bilister ett särskilt varningsmärke eller tecken för begäran om hjälp. Detta SOS-märke är avsett att användas då: 1. den rörelsehindrades fordon på grund av att något är i olag stannar på en plats, där det kan förorsaka fara för eller hindra den övriga trafiken, 2. den rörelsehindrade annars behöver utomståendes hjälp. SOS-märket kan ges åt rörelsehandikappade, som inte kan ta sig ur fordonet för att varna övriga trafikanter eller tillkalla hjälp. Detta gäller invalider, som har bestående rörelsehandikapp, t. ex. invalider, vilkas båda ben är amputerade eller svårt förlamade och som därför använder rullstol, stödförband eller kryckor. SOS-märket kan vid behov hängas på den sida av bilen, som är mot körbanan, t. ex. i övre kanten av sidofönstret, så att det kan observeras från båda körriktningarna. Märket är triangelformat och gult till färgen. Det befriar inte från att anskaffa och använda den obligatoriska varningstriangeln. Denna enkla lilla skylt, som för en handikappad bilist kan vara mycket värdefull, borde också vi i ha och dela ut gratis till den som är i behov av sådan. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om varningsskyltar för handikappade bilister.
mot · G802528 · 1985-01-16 00:00:00 — och av användningen av vägsalt Om vägsaltets slopande har vi och flera andra motionerat vid olika tillfällen. Det finns anledning att återkomma av flera skäl. Det har konstaterats att vägsaltet gör föga nytta för att ta bort ishalkan och öka trafiksäkerheten på vägarna. presenterade väg- och trafikinstitutet en utredning, som påvisade att saltet inte fyller någon trafiksäkerhetsmässig funktion. Bilägarna drabbas av höga kostnader - - på grund av rostskador på bilarna orsakade av vägsaltet. Ännu större kostnader orsakas av de korrosionsskador som uppstår på betongkonstruktioner, bl. a. broar och vägräcken. sprids ca salt på vägarna, varav kommer vid sidan av vägbanorna, när det sprids torrt. Salthalterna i marken är kraftigt förhöjda vid vägkanterna. Träden, som har stor betydelse för miljön, är hårt ansatta av luftföroreningar och lider dessutom kraftigt av vintersäsongens saltning. De förgiftas och näringsupptagningen hämmas. Allt talar för att vägsaltningen bör upphöra. Kommunikationsministern har föreslagit viss försöksverksamhet med borttagande av vägsaltningen och övergång till annan halkbekämpningsmetod. Det är bra att något äntligen händer i ärendet, men enligt de erfarenheter som redan vunnits och med tanke på miljöaspekterna borde ett slopande kunna ske utan vidare utredningar och försök. Med stöd av ovanstående hemställs att hos regeringen begär förslag om att vägsaltningen omgående skall upphöra. () ()