mot · G8021948 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. En utvärdering av utvecklingen i Vid behandling av proposition 1979/80: 180 föreslog kommunisterna att en grupp med representanter för samtliga riksdagspartier borde tillsättas med uppgift att följa införandet av Lgr 80. Ett av huvudmotiven var att stärka inflytande över skolutvecklingen och att öka den parlamentariska insynen. biföll yrkandet och en parlamentarisk skoldelegation tillsattes. Av olika anledningar lämnade de socialdemokratiska ledamöterna gruppen, och 1982 beslöt dåvarande skolministern att upplösa delegationen. kommunisterna har motionsvägen framfört kraven på att en parlamentariskt sammansatt grupp åter skall tillsättas. Ett av motiven som anförts för att avslå yrkandena har varit att i mellantiden styrelse fått en politisk sammansättning. Det sistnämnda är endast delvis korrekt. 1 styrelsen ingår t. ex. generaldirektören som ordförande med utslagsröst, och övriga ledamöter består ej helt av representanter för partier. kommunisterna har dessutom förvägrats plats i styrelsen. Den ovan nämnda skoldelgationens uppgifter handlade inte enbart om en uppföljning av läroplansbeslutet. Uppgiften innefattade också besluten om ändrade statsbidragsregler för och övriga med utredningen om skolans inre arbete () förbundna beslut. Utvecklingen av efter riksdagsbeslutet har förstärkt behovet av en fortlöpande parlamentarisk insyn och kontroll. I årets budgetproposition noteras detta på flera sätt. För det första föreslås tillsättandet av ett antal grupper antingen inom eller inom med uppgift att se över olika med grundskoleutvecklingen sammanhängande problem. Det gäller frågor som ledning och samordning av utvecklingsarbetet med inriktning på att stärka kulturens ställning, översyn av kursplanerna i svenskämnet, utformning av direktiv för en precisering av vilka baskunskaper och basfärdigheter skolan skall garantera alla elever, utvärdering av fortbildningsorganisationen för skolans personal, utformning av riktlinjer för skolledarutbildningens s. k. fördjupningsdel, m. m. Merparten av de frågor som avses beredda utan att har ett direkt inflytande över beredningen är ej av teknisk utan av politisk natur. Det gäller dessutom områden där olika politiska uppfattningar 1 1984/85. gjort sig gällande. Genom att beredningsarbetet bedrivs utan insyn försvagas det demokratiska inflytandet på skolutvecklingen. För det andra noteras i budgetpropositionen en rad problem rörande skolutvecklingen. Fördelningen av resurser inom sker ännu ej med den inriktning som enligt beslut erfordras. fördelas resurser ej med inriktning på att uppnå det likvärdighetsmål som upprepade gånger fastslagits av . Trots att läroplanen för endast i sin helhet tillämpats förespråkas förändringar, t. ex. avseende svenskämnet på högstadiet, utvidgade möjligheter för timplanejämkningar, precisering av fastställda minimimål m. m. Underlaget för en del av de föreslagna förändringarna liksom för de föreslagna översynerna är oftast magert. Erfarenheterna av det uppföljningsarbete som inom bedrivits för att ge en bild av hur läroplanen utfallit är inte positiva. På en rad väsentliga områden saknas kunskaper. Den nya läroplanen ger t. ex. kommuner och rektorsområden möjligheter att tillämpa olika timplaner genom att Lgr har en s. k. stadietimplan. Vid riksdagsbeslutet noterades bl. a. att den lokala möjligheten till timplaneplanering inom ett stadium kunde medföra problem för flyttande elever. Vi saknar samlad kunskap om vilka timplanevariationer inom en årskurs som finns och därigenom också möjlighet att bedöma utfallet i förhållande till de flyttande eleverna, vilka enligt de kunskaper vi har ofta återfinns inom problemlastade rektorsområden. Vi saknar information för att bedöma hur den organisation i arbetsenheter som trädde i kraft fungerat. Den begränsade uppföljningen har visat, att måhända så stor andel som av samtliga arbetsenheter i endast fungerar i formell mening. Lgr 80 betydde också att lokala arbetsplaner skulle upprättas och tillämpas. Inte heller på den punkten föreligger möjlighet till en samlad bedömning. Införandet av en ny läroplan innebär en rad problem. Beslutet om Lgr 69 har med rätta kritiserats därför att det ej kunde bygga på en systematisk utvärdering av hur Lgr 62 fungerat. Motsvarande kritik riktades mot förslag till ny läroplan. Beslutet om Lgr 80 kunde med andra ord endast i begränsad omfattning bygga på en systematisk utvärdering av Lgr 69. beslut att inrätta en s. k. pedagogisk nämnd vid var ett uttryck för otillfredsställelsen med det sätt på vilket SÖ handlagt uppföljningen av Lgr 62. Den förändring som skett av har dessvärre inte medfört, att uppföljningsarbetet nu bedrivs mera systematiskt. För att stärka det direkt parlamentariska inflytandet över skolutvecklingen och för att öka riksdagspartiernas insyn i skolutvecklingen och därmed riksdagspartiernas möjligheter att styra utvärdering och datainsamling yrkar kommunisterna på att en grupp sammansatt av representanter för samliga riksdagspartier tillsätts med uppdraget att följa tillämpningen av Lgr 80 och andra föreskrifter, vilka reglerar verksamheten i . Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om utvärdering av utvecklingen i , 2. att hos regeringen hemställer om inrättandet av en parlamentarisk skoldelegation med företrädare för samtliga riksdagspartier i enlighet med vad som anförs i motionen. (vpk) (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)