ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G802545 · 1985-01-16 00:00:00 — m. fl. Kortare skiftarbetstid m. m. Arbetsförhållanden sorn innebär nattarbete, ständiga omställningar i dygnsrytmen och helgarbete är omänskliga. Olika varianter av treskift, tvåskift, turlistetid och förskjuten arbetstid m. m. är behäftade med en mängd störningar för de anställda. En hälsoundersökning som gjorts av 504 skiftarbetare vid pappersbruk i visar att risken för hjärtinfarkt är större för en arbetare som gått skiftarbete än för en dagarbetare vid samma fabrik. skiftarbete är risken för hjärtsjukdom, infarkt eller kärlkramp större än för dagarbetare, är den dubbelt så hög, högre jämfört med dem som endast arbetar . Minskad arbetstid för skiftarbetare och förbud mot arbetsscheman med mer än två arbetsnätter i följd är några av de slutsatser man kunnat dra av undersökningen. Tidigare undersökningar om skiftarbetarnas arbetsförhållanden visar på omfattande störningar i förhållande till dagarbete. - Skiftarbetare har fler fysiska och psykiska besvär än dagarbetande och utsätts i större utsträckning för sociala störningar. - Tvåskift, turlistetid och förskjuten arbetstid tycks i lika hög eller högre grad än treskift bidra till hälsobesvär och sociala störningar. - Arbete på obekväm arbetstid innebär mycket små möjligheter att utnyttja samhällets barnomsorg som den är organiserad. Föräldrarna kan då välja att arbeta motskift, kombinera flera barntillsynsformer och/eller ofta lämna barnen utan någon tillsyn alls. - Obekväma arbetstider hindrar utövandet av organiserade fritidsaktiviteter och innebär lägre deltagande i föreningsliv och facklig och politisk verksamhet. Var tredje anställd har någon form av obekväm arbetstid. Det är en alltför stor del av de anställda. Människan blir med detta system för arbetsorganisation , ekonomins och de kommersiella krafternas fånge. Detta system måste brytas till förmån för ett system som utgår från att organisera produktion och samhällsliv efter människans förutsättningar och behov. Skiftarbete och arbete på obekväm arbetstid bör därför endast få förekomma när produktionsprocesser av tekniska skäl kräver detta eller i samhällsservice, t. ex. sjukvård och kommunikationer. I denna begränsning av skiftarbetet skall medtas rätten för den som arbetat på obekväm arbetstid, att kunna frångå detta arbete eller arbete och få arbete på normal arbetstid. En ordentlig maximering av dygnsarbetstiden är nödvändig, likaså att ett effektivare nattarbetsförbud införs. Det är en viktig rättvisefråga att skiftarbetare och andra med arbete på obekväm arbetstid får en snabb arbetstidsförkortning och att förkortning sker av den dagliga arbetstiden . I detta skall även ingå tvåskiftsarbete, vars problem är mycket underskattade. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att hos regeringen hemställer om förslag om förkortning av arbetstiden fr. o. m. för skiftarbetare och grupper med tunga och hälsofarliga yrken, 2. att hos regeringen hemställer att en utredning tillsätts i syfte att framlägga förslag om begränsning av skiftarbetet och arbete på obekväm arbetstid i enlighet med vad i motionen anförs. (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G802548 · 1985-01-15 00:00:00 — Motion 1984/85:548 m. fl. Slopande av prövningsskyldighet beträffande anläggningar för produktion av träfiberbränsle m. m. Tillkomsten av anläggningar för produktion av träfiberbränsle och eldningsanläggningar prövas av regeringen i enlighet med bestämmelser i 136 a § i byggnadslagen. Prövningsskyldigheten utökas genom att biföll regeringens proposition 1982/83:167. gällde att regeringen förbehöll sig prövningen av eldningsanläggningar som förbrukade fast mått träfiberråvara. Motiven för att införa prövningsskyldighet var enligt bostadsministern att ordningen med förbehållsbeslut fungerat mindre tillfredsställande. Mot den bakgrunden föreslogs prövningsskyldighet för såväl anläggningar för produktion av träfiberbränsle som eldningsanläggningar. Träfiber är en av de inhemska förnybara energikällor som kommer att ha stor betydelse för att ersätta importerade bränslen. Därför är det angeläget att en snabb tillväxt av produktion och konsumtion av träfiber för eldningsändamål kommer till stånd. Den prövningsskyldighet som föreligger är enligt vår mening alldeles för omständlig och tidsödande. Det kan också ifrågasättas om regeringen har möjlighet att bedöma tillgången på råvara på sådant sätt att tillståndsgivningen fyller något rimligt ändamål. Bestämmelserna om prövning av förbrukningen av träfiberråvara bör därför utgå ur byggnadslagens 136 a §. Den nu förordade ändringen bör träda i kraft . har tidigare avslagit vårt yrkande med hänvisning till att bestämmelsen skulle komma att prövas i samband med PBL-reformen. Vi kan nu konstatera att denna reform dröjer och att det därför inte är ett hållbart motiv för att avvakta ändring av 136 a §. Det bör uppdras åt bostadsutskottet att utarbeta den lagtext som blir följden av den nu föreslagna förändringen. Med anledning av vad vi ovan anfört hemställer vi att beslutar att byggnadslagens 136 a § ändras så att prövningen av förbrukningen av träfiberråvara utgår. () () () ()
mot · G802551 · 1985-01-17 00:00:00 — och av förköpsärenden, m. m. Under föregående angavs i en motion att det varken i förköpslagen eller i lagen om förvärv av hyresfastighet m. m. (tillståndslagen) nämns något om avgift för handläggning av sådana ärenden. Kommunerna är därför förhindrade att ta ut någon avgift därför. Eftersom kommunerna inte själva kan besluta om att införa en sådan avgift erfordras sålunda en lagändring. Såvitt avser förköpsärenden kan en avgift tas ut antingen vid ingivandet av ett ärende till kommunen eller vid erhållande av kommunens beslut i ärendet. I sistnämnda fall kan man välja att ta ut avgift endast om kommunen beslutar att inte utöva sin förköpsrätt. Vad avser ärenden om förvärvstillstånd kan en avgift lämpligen tas ut vid ingivandet av ärendena. Om sådana ärenden som ofta kräver tidsödande utredningar återkallas går kommunen annars miste om avgiften. Om man tar ut avgift vid ingivandet av ett ärende bör ärendet inte anses ha inkommit till kommunen förrän avgiften erlagts. Avgiften bör inte heller kunna återfås vid ett återkallande av ärendet. Avgiftens storlek kan sättas i relation till köpeskillingens storlek - viss procentsats därav t. ex. Avgifterna bör tillfalla kommunerna. Dessa skulle därigenom få större ekonomiska förutsättningar att utöka sin service till allmänheten i dessa ärenden genom rådgivning o. d. skulle större krav kunna ställas på kommunerna därvidlag. Som bostadsutskottet vid tidigare behandling anfört kan det utifrån principiella utgångspunkter göras erinringar mot att kommunen tar ut en avgift för arbetet med handläggningen av förköpsärenden. Frågan bör därför närmare utredas. Beträffande ärenden om förvärvstillstånd torde däremot inte några principiella invändningar föreligga. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående en utredning om avgiftsbeläggning av förköpsärenden, 2. att hos regeringen begär förslag om avgiftsbeläggning av ärenden enligt lagen om förvärv av hyresfastigheter m. m. (tillståndslagen).
mot · G802552 · 1985-01-16 00:00:00 — Motion 1984/85:552 De kulturpolitiska målen urholkas i olika avseenden. Åtgärder och beslut fattade inom skilda departement och verksamhetsområden får till följd att statliga regleringar utanför kulturområdet påverkar kultursektorn kostnadsmässigt (i en debatt om kulturtidskrifter och filmkultur). I samma debatt hänvisade kulturministern till att det vore omöjligt att med särregleringar undvika att staten ger med ena handen och tar med den andra. Som praktexempel kan nämnas just portohöjningarna för organisationer, lokala föreningar, kulturtidskrifter, politiska organisationer m. fl. Portohöjningarna har inte bara fördubblats - de har mer än tredubblats - . Ett annat exempel är just generaltullstyrelsens utfärdade bestämmelser om tulltaxa, där staten medger bidrag till filmfestivaler men tullen tar ut mer än bidragen i tull och mervärdeskatt! Statliga pålagor på kulturområdet ingår i ett större komplex. Några åtgärder som kan vidtas är ett återinförande av trycksaksportot och generella anvisningar vad gäller kulturprodukters införande över gränserna. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att ett lågt trycksaksporto bör återinföras.
mot · G802553 · 1985-01-16 00:00:00 — Motion 1984/85:553 Tull- och skattebefrielse på importerade kulturprodukter Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:552 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att kulturprodukter, som film, böcker m. m. som införs i landet för utställningar, festivaler och andra kulturevenemang, generellt bör undan tas från tull och mervärdeskatt.
mot · G802555 · 1985-01-16 00:00:00 — Motion 1984/85:555 Åtgärder mot mindre seriös bilhandel Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:554 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om åtgärder mot mindre seriös bilhandel.
mot · G802556 · 1985-01-16 00:00:00 — En etanolproduktion om fördelad på sex produktionsanläggningar genererar arbetstillfällen för 300 årsanställda och säkrar sysselsättningen för 2 000-3 000 personer i råvaruled och insatsled. Till detta kommer ett stort antal bevarade sysselsättningstillfällen inom jordbruket. Jordbrukets proteinförsörjning kan i ökad utsträckning ske genom inhemska råvaror och importen kan minskas. Därigenom kan medverka till att det mer värdefulla sojaproteinet används till föda åt människor i stället för foder. Vidare minskas vårt beroende av importerad energi, och såväl handelsbalans som försörjningsberedskap förbättras. Det är väsentligt att understryka i detta sammanhang att endast etanolen utnyttjas som bränsle, medan övriga produkter återgår till livsmedelskedjan. Etanolproduktion ger en positiv påverkan på bytesbalansen i storleksordningen 1,0 miljarder vid en produktion av och de i samband därmed producerade biprodukterna. Etanolproduktionen kräver en industriinvestering i storleksordningen 1 1,2 miljarder, vilket innebär att svensk industri gynnas och ett specifikt kunnande byggs upp som kan leda till export av färdig teknologi och kompletta anläggningar. Sammantaget innebär en svensk etanolproduktion om ca etanol en bättre försörjningstrygghet, ökad sysselsättning, förbättrad bytesbalans, ett minskat importberoende samt en bättre miljö m. m. De samhällsekonomiska vinsterna är svåra att uppskatta men kan räknas i miljardbelopp. Målsättningen bör vara att till 1990 få tillstånd en produktion av etanol fördelad på fem sex större anläggningar i syfte att få till stånd en inblandning av etanol i all bensin. skall således ett fungerande distributionssystem vara uppbyggt. Produktionen av etanol måste successivt ökas för att underlätta införandet av blyfria drivmedel. Med hänvisning till vad som anförts hemställs* 1. att beslutar hos regeringen begära erforderliga initiativ för att blyfri bensin skall finnas tillgänglig på marknaden , 2. att beslutar ansluta till de riktlinjer för en låginblandning av etanol, producerad av inhemska råvaror, i all motorbensin som förordas i motionen. () () () . ÅSLING (c) () () () () () () () () () . () () * Se även motionerna 1984/85: 557-558.
mot · G802557 · 1985-01-16 00:00:00 — m. fl. Åtgärder för att stimulera övergång till blyfri bensin, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:556 hemställs 1. att beslutar hos regeringen begära åtgärder i syfte att stimulera en övergång till blyfri bensin och katalytisk rening eller annan bättre reningsteknik av bilavgaserna i enlighet med vad som förordas i motionen, 2. att beslutar begära förslag om skattefrihet på etanol, producerad av inhemska råvaror, senast i samband med att regeringens förslag om riktlinjer för energipolitiken presenteras. . ÅSLING (c) . () ()
mot · G802558 · 1985-01-16 00:00:00 — m. fl. Åtgärder för att introducera svensk etanol som drivmedel Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:556 hemställs att beslutar begära att regeringen i samråd med berörda på marknaden tar erforderliga initiativ för att introducera svensk etanol som drivmedel i enlighet med vad som förordas i motionen. . ÅSLING (c) . () ()
mot · G802560 · 1985-01-16 00:00:00 — Motion 1984/85:560 m. fl. Behovsprövning av nya lagar och andra bestämmelser, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:559 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovsprövning av nya lagar och bestämmelser, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om åtgärder för att undanröja existerande obehövliga regleringar. () () () PER () L. () () i () () minab/gotab 1985
mot · G802561 · 1985-01-16 00:00:00 — 1984/85 561-574 Motion 1984/85:561 m. fl. En gemensam nordisk aktiemarknad, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:559 hemställs 1. att hos regeringen begär förslag till åtgärder i syfte att skapa förutsättningar för en gemensam nordisk aktiemarknad, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om avmonopolisering och offentlig upphandling, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om minskat uppgiftslämnande för företag, 4. att beslutar att upphäva lagen om inbetalning på förnyelsekonto. L. () i () () 1 1984/85.
mot · G802562 · 1985-01-16 00:00:00 — Motion 1984/85:562 m. fl. Slopande av skatten på omsättning av vissa värdepapper, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:559 hemställs 1. att beslutar att upphäva lagen (1983:1053) om skatt på omsättning av vissa värdepapper, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en översyn av skattereglerna för fåmansföretag, 3. att hos regeringen begär förslag till återinförande av det särskilda FoU-avdraget. L, () i () ()
mot · G802563 · 1985-01-16 00:00:00 — Motion 1984/85:563 m. fl. Åtgärder för att underlätta utlösen av medarvingar i vissa fall Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:559 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om lagstiftningsåtgärder i syfte att underlätta utlösen av medarvingar i enlighet med vad som i motionen anförts. L. () i () ()
mot · G802564 · 1985-01-15 00:00:00 — Motion 1984/85:564 Avtal angående handeln med (prop. 1984/85:94) I anledning av utträde ur europeiska gemenskapen har träffat överenskommelse med om fortsatta handelsrelationer med , vilken föreläggs för godkännande. Överenskommelsen innebär att de ensidiga koncessioner som gäller i frihandelsavtal med EG kommer att gälla även efter dess utträde ur EG. Det innebär att grönländsk fisk, skaldjur och fiskkonserver tullfritt får införas till , och har i fråga om fiskprodukter förklarat sig berett att suspendera tullar och avgifter för frysta fiskfiléer samt för fisk och skaldjurskonserver. Svenskt fiske har hamnat i besvärliga konkurrensförhållanden genom det avtal ingick med EG. Svensk fisk och fiskkonserver möts av tullar på den europeiska marknaden, och EG är i färd med att avveckla de tullsuspensioner på hel sill som gällt sedan avtalet ingicks. Det innebär att svenskt fiske vid export till EG har att konkurrera med en 15-procentig sämre lönsamhet. har regeringen klargjort att man är beredd att stödja svensk export av sill/strömming, vilket innebär att fiskerinäringen får ta hela kostnaden för de ensidiga koncessionerna. Dessutom har näringen att på den egna marknaden konkurrera med en fri import av fisk och fiskprodukter från länder där fisket är kraftigt subventionerat. Det bör läggas märke till att EG i frihandelsavtalet med förhandlat fram stora fiskerättigheter i grönländska vatten mot att erhöll tullfrihet. Avtalet innebär bl. a. en torskkvot på , alltså dubbelt så mycket som hela det svenska fisket efter torsk. Det kunde förväntas att nu bättre skulle slå vakt om fiskerinäringen på grund av behovet av sysselsättning och det kärva ekonomiska läget. Det framlagda förslaget till frihandelsavtal med visar att så inte är fallet. Det är därför angeläget att ett avtal kommer till stånd som inte innebär ensidiga koncessioner utan att det träffas en överenskommelse som tillförsäkrar svenskt fiske och svensk beredningsindustri likvärdiga förmåner som de erhåller från svensk sida eller att liksom EG på annat sätt får kompensation för tullfriheten. I anledning av vad här anförts anhåller undertecknad 1. att beslutar att ej godkänna föreliggande avtal mellan och angående handeln mellan och , 2. att hos regeringen begär att nya förhandlingar upptas mellan och om ett avtal som på ett bättre sätt slår vakt om svensk fiskerinäring.
mot · G802565 · 1985-01-17 00:00:00 — Motion 1984/85:565 Förslag till lag om åtgärder till skydd för svensk sjöfart (prop. 1984/85:95) I propositionen föreslår regeringen att antar en lag som utvidgar möjligheterna för att ingripa mot åtgärder från andra länder som skadar den svenska sjöfarten. Föredraganden betonar att de problem som diskriminering och liknande verksamhet skapar för svensk sjöfart i första hand skall lösas genom diplomatiska hänvändelser och genom överläggningar med ifrågavarande stater. Motåtgärder bör därför vidtas endast när andra medel inte har visat sig leda till avsedda resultat. De motåtgärder som regeringen föreslår i propositionen innebär att fartyg från den främmande staten kan förbjudas att anlöpa svenska hamnar liksom att fartyg från kan förbjudas att anlöpa utländsk hamn samt en möjlighet att förbjuda näringsidkare att ingå avtal om befraktning med fartyg som är registrerade i den främmande staten. Av propositionen framgår inte om situationen på den internationella befraktarmarknaden redan nu har utvecklats på sätt som gör lagen oundgängligen nödvändig. Med tanke på att lagen innebär inskränkningar i frihandeln anser jag att inte bör ta ställning till en lag av denna typ förrän det är uppenbart att svensk sjöfart har kommit att diskrimineras i en råd konkreta fall. Skulle den internationella befraktarmarknaden utvecklas på ett sätt som innebär att diskriminerande åtgärder från skilda nationer blir vanligt förekommande, bör på nytt aktualisera att införa en lag i enlighet med vad som föreslås i propositionen. Med anledning av vad i motionen anförts hemställer jag att beslutar att avslå proposition 1984/85:95 samt begära att regeringen fortsätter följa utvecklingen på den internationella befraktarmarknaden.
mot · G802566 · 1985-01-17 00:00:00 — Vår huvudstad är storleksmässigt en liten stad sett i ett internationellt perspektiv. Ett förhållande vi med tacksamhet bör notera. Däremot är vårt en vacker plats att besöka. De flesta svenskar besöker i livet vår stad. Många som gör tätare besök har fördelen att bättre och mer ingående lära känna staden. Åtskilliga utländska besökare kan vi också notera och samfällt önskar vi en ökad turistström till vårt land, där ganska säkert blir ett besöksmål. Både gamla och nya generationer stockholmare har också en ofta återkommande önskan att lära känna sin stad. sker naturligtvis besök och flanerande såväl som efter mörkrets inbrott. När ljusen tänds blir bilden en annan än den vi vant oss vid. Därför betyder det otroligt mycket hur vi lyser upp olika omgivningar och byggnader. Vi har fått en parlamentsbyggnad som med hänsyn till såväl arkitektur som placering ofta kommer i besökares blickfång. Ofta har vi mött människor som efter mörkrets inbrott reagerat mot att denna vackra och centrala byggnad endast uppfattas som en mörk massa vilkens konturer svagt mot natthimlen. Åberopande det anförda hemställs att uppdrar åt förvaltningskontoret att vidta åtgärder för belysning av byggnader efter mörkrets inbrott.
mot · G802567 · 1985-01-17 00:00:00 — Permanent placering av riksvapnet och den svenska flaggan i plenisal I regeringsformens 1 § står att läsa följande: All offentlig makt i utgår från folket. Den svenska folkstyrelsen bygger på fri åsiktsbildning och på allmän och lika rösträtt. Den förverkligas genom ett representativt och parlamentariskt statsskick och genom självstyrelse. I denna portalparagraf regeringsform är just parlamentarismens inskrivande i grundlagen det som skiljer den mest från föregångaren . I själva verket kan det sägas att parlamentarismen tvingade fram en nyskrivning av grundlagen. I ett parlamentariskt styrelseskick är det parlamentet - - som sätts i centrum. Det är därför glädjande att efter återflyttningen till fått representativa och ändamålsenliga lokaler. Vid öppnande varje höst påminns man om betydelsen av att vårt parlament representerar och det svenska folket. Detta sker bl. a. genom att riksvapnet och den svenska flaggan är placerade i plenisalen. Vi föreslår att dessa symboler för den svenska nationen får en permanent placering i plenisal. Våra landskapsvapen finns redan i , varför det känns naturligt att komplettera dessa med vapen och flagga för den svenska nationen. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att beslutar i enlighet med det i motionen framförda förslaget om riksvapnets och den svenska flaggans placering i plenisal. () ()
mot · G802568 · 1985-01-16 00:00:00 — Motion 1984/85:568 m. fl. Bättre villkor för glesbygdshandelns distribution av tidningar och tidskrifter Glesbygdsbutikerna har dåliga villkor vid försäljning av tidningar och tidskrifter. Dessa butiker är som regel omsättningsmässigt relativt små och klassificeras därför av Svenska tidningsutgivareföreningens distributör, , såsom B-återförsäljare. Dessa återförsäljare har väsentligt sämre villkor vid försäljning av pressalster än omsättningsmässigt stora återförsäljare, vilka klassificeras som A-återförsäljare. Stora summor i form av statligt presstöd tillförs olika tidningsutgivare i vårt land. Avsikten härmed är ju att främja den fria opinionsbildningen. Ett statligt ekonomiskt stöd till tidningarna kan, enligt vår mening, endast ha ett intresse om tidningarna kan nå läsekretsen och också nå den på så lika villkor som möjligt. I det avtal om ekonomiskt stöd som finns mellan tidningarna och staten borde sålunda krav finnas att distributionen av tidningarna till läsekretsen skall ske på likformiga villkor. Landsbygdshandeln för en hård kamp för sin existens. De diskriminerande villkoren, under vilka den säljer pressalster, bidrar tyvärr inte till dess överlevnad. Med det anförda hemställer vi att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna att i avtalet om presstödet mellan staten och tidningarna krav finns om att distribution av tidningar till läsekretsen skall ske på likformiga villkor. () ()