mot · G8022452 · 1985-01-25 00:00:00 — och vård för diabetessjuka, m. m. Diabetes är en vanligt förekommande sjukdom, den är i regel livslång, den medför en rad socialmedicinska problem och den ställer på grund av sina komplikationer stora krav på sjukvården. Enligt uppgifter kan antalet diabetiker i västvärldens läner uppskattas till av befolkningen. Det verkliga antalet diabetiker är förmodligen större i länder med hög materiell standard och hög frekvens av övervikt. Enligt denna uppskattning torde det i finnas drygt 120 000 diabetiker. Bland de svenska diabetikerna är beroende av insulinbehandling. Den dominerande delen är således inte beroende av insulin. uppskattar andelen diabetiker i som inte kräver någon form av medikamentell behandling till av totala antalet diabetiker. Denna andel bör med förebyggande åtgärder kunna bli större. Adekvat information om kosthåll, fotvård, tandhygien m. m. är ett mycket viktigt led i det förebyggande arbetet. Detta kräver stora kunskaper om diabetes hos all vårdpersonal eftersom det är de som till stor del står för informationen. Riktad utbildning av vårdpersonal bör därför ske. Antalet barn och vuxna som drabbas av diabetes är ungefär men antalet ungdomsdiabetiker ökar oroande på den manliga sidan. Orsaken härtill är inte känd och bör bli föremål för forskning. Diabetes medför ofta allvarliga komplikationer av olika slag. Diabetiker kan t. ex. drabbas av diabetisk kärlsjukdom eller angiopati. Den är huvudorsaken till diabetikers död och en viktig orsak till nedsatt hälsa. Det tar ofta att utveckla kärlsjukdomen och dess komplikationer, men den går inte att hejda. Njurkomplikationer är en av de vanligaste dödsorsakerna bland yngre diabetiker. Det brukar emellertid ta innan de första symtomen på njursjukdom uppträder. Effektiv diabeteskontroll, tidig diagnos och terapi av urinvägsinfektioner är sannolikt de enda hjälpmedlen för att uppskjuta uppträdandet av irreparabel njurskada. En ofta förekommande ögonkomplikation kallas diabetisk retinopati. Defekta blodkärl och blödningar leder till nybildning av sköra kärl som växer in i glaskroppen. Detta leder till allvarlig synförsämring, glaukom (grön starr), näthinnelossning och slutligen blindhet. Behandling av retinopati med fotokoagulation i tidigt skede kan förhindra blödningar och nybildning av kärl och därigenom åtminstone fördröja uppkomsten av glaskroppsskador som medför allvarlig synnedsättning. Problemen vid fotokoagulation är att avgöra vilka patienter som skall behandlas samt att finna dessa innan retinopatin hunnit för långt. Komplikationerna utvecklas olika fort hos olika typer av patienter. Man vet t. ex. att retinopatin utvecklas snabbare under puberteten. Fotokoagulering är en relativt enkel behandling. För patientens vidkommande kan det jämföras med ett tandläkarbesök. Behandlingen sker i öppen vård. Varje öga behandlas vid vanligen tre besök. sjukskrivs patienten efter varje besök. För behandling krävs en fotokoagulator (laserkanon). Behandlingen är effektiv och bör spridas till hela landet så att täta ögonkontroller kan ske. Det sker en snabb teknisk utveckling när det gäller hjälpmedel i diabetesvården. På flera håll pågår arbete med att få fram mer och bättre insulin. Eftersom man befarar att det blir brist på insulin från grisar och nötkreatur, har man bl. a. riktat intresset mot DNA-forskningen. Ett på detta sätt framställt insulin kommer att vara tillgängligt på marknaden , enligt (1980). Forskning på detta område kan leda till stora förbättringar för diabetikerna. Insulinets verkan och varaktighet kommer kanske att kunna anpassas till individuella behov på ett mycket bättre sätt än vad som är möjligt . Detta skulle då leda till bättre blodsockerkontroll och försena eller i bästa fall förhindra utvecklandet av diabetes komplikationer. Försök att utveckla alternativa metoder för insulininjicering pågår. Olika typer av pumpar förväntas till stor del kunna ersätta de externa insulinsprutor som diabetiker använder. Både och programmerbara pumpar finns . Om man lyckas göra dessa mindre och mer lätthanterliga kan de tänkas få en bredare användning. Pumpar kan framför allt bli aktuella för gravida diabetiker och patienter med speciella krav på metabol kontroll. En välinformerad och kunnig diabetiker bör med stöd av välutbildad sjukvårdspersonal kunna begränsa de medicinska åtgärderna mot sin sjukdom till ett minimum. Eftersom grundorsaken till diabetes inte är känd och behandlingen av komplikationer till följd av diabetes kan förbättras förordar vi ökad forskning på området. Med hänvisning till vad som ovan angivits hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av ökad forskning och förbättrad vård för diabetessjuka.