mot · G802289 · 1985-01-10 00:00:00 — m. fl. Grundlagsregleringen av svenska medborgares rösträtt De begränsningar som tidigare funnits i svenska medborgares rösträtt vid val till har undan för undan rensats ut. Det har gällt t. ex. olika typer av skattestreck. Rösträttsåldern har sänkts. Och en rad åtgärder har vidtagits för att underlätta för medborgarna att också kunna utöva rösträtten. Syftet har varit att på olika sätt göra rösträtten allmän i ordets egentliga mening för de svenska medborgarna. Detta måste vara en grundläggande och självklar ambition i ett demokratiskt samhälle. Svenska medborgare sorn vistades utomlands var länge - på grund av de regler som gällde för mantalsskrivning och röstlängd - berövade rätten att utöva den rösträtt som tillkom dem enligt huvudregeln i grundlagen. I etapper har dessa medborgare sedermera tillerkänts rätten att utöva sin rösträtt. Sålunda beslöt 1967 att den som varit kyrkobokförd i efter ansökan skulle uppföras i röstlängd. 1975 utsträcktes kvalifikationstiden till . , beslöt majoritet - socialdemokrater och kommunister röstade emot - att tidsgränsen helt skulle slopas. Motiveringen var principiell: Svenska medborgare skall inte av tekniska skäl frånerkännas en medborgerlig rättighet av grundläggande demokratisk betydelse. Det var dessutom för de som drabbades av den tidigare tidsgränsen av naturliga skäl svårt att förstå att den rösträtt de kunde utöva i ett val gick förlorad i nästa. Det sätt på vilket dessa gruppers rösträtt reglerats är emellertid inte tillfredsställande. De har tillerkänts möjlighet att utöva sin rösträtt genom ändringar av vallagen. Detta är principiellt felaktigt. Alla svenska medborgares rösträtt bör vara fastlagd i grundlagen. Det sätt på vilket utlandssvenskarnas rösträtt nu är reglerad ger inte ett tillräckligt skydd för denna rösträtt. Med ett enda riksdagsbeslut med enkel majoritet kan svenska medborgare som vistas utomlands fråntas rösträtten. Initiativ i den riktningen har tagits av den socialdemokratiska regeringen genom de direktiv som utfärdades rösträttskommitté. Det betänkande som lagts fram av denna kommitté (SOU 1984:11) innefattar också ett förslag om inskränkning av utlandssvenskarnas rösträtt. De som vistats utomlands skall enligt förslaget fråntas rösträtten. Bakom detta förslag står ledamöterna från socialdemokratiska partiet och kommunisterna. Utredningens majoritet anser således att svenska medborgare skall fråntas rätten att rösta i riksdagsval. utredningsmajoriteten att utländska medborgare skall ges sådan rösträtt. Den viljeinriktning som den socialistiska majoriteten därmed angett är djupt oroande och visar hur angeläget det är att skyddet för de svenska medborgarnas rösträtt förstärks. En riksdagsmajoritet skall inte - av valtaktiska eller andra skäl - kunna beröva svenska medborgare deras rösträtt. Förslag om sådana begränsningar måste åtminstone kunna underställas folket i val. För att detta skall kunna garanteras krävs det att rösträtten grundlagsskyddas. Vi har krävt detta vid två riksmöten, men vårt krav har avvisats av den socialistiska majoriteten. Någon annan förklaring till detta än att man har för avsikt att inskränka utlandsvenskarnas rösträtt är svår att finna. Vi återkommer därför med vårt krav. Vi föreslår således att den särbestämmelse som finns i 3 kap. 2 § regeringsformen om rösträtten för svenska medborgare som vistas utomlands och som möjliggör förändringar av denna rösträtt genom ändring av vallagen utgår. Därmed blir det klart fastlagt att rösträtten enligt grundlagen är knuten till medborgarskapet. Med hänvisning till det som anförts i motionen hemställer vi att beslutar att 3 kap. 2 § regeringsformen skall ha följande Rösträtt vid val till tillkommer svensk medborgare som är eller har varit bosatt i riket. Den som icke har uppnått ålder senast på valdagen eller som är omyndigförklarad av domstol har ej rösträtt. Fråga huruvida rösträtt enligt första stycket föreligger avgörs på grundval av en före valet upprättad röstlängd. () () () () () () () minab/gotab 1985 79590