ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G8021971 · 1985-01-24 00:00:00 — Motion 1984/85:1971 m. fl. Fortsatt utbyggnad av Östra leden i Ett för mycket angeläget vägbyggnadsprojekt anser vi är en fortsatt utbyggnad av Östra leden i . Sedan den södra delen av leden blivit utbyggd har det kunnat konstateras en ej obetydlig avlastning av genomfartstrafiken i . Men eftersom ytterligare återstår för att leden skall vara fullt utbyggd så kan den nu utbyggda södra sträckningen ej till fullo utnyttjas. All den stund byggnadshandlingar föreligger och byggstart är enligt i möjlig , måste det anses som samhällsekonomiskt oförsvarbart att inte bygga den norra delen. Hela Östra leden mellan och är dels avsedd att avlasta Vadsboleden och överta dess funktion som Rv 46/48, dels avsedd att avlasta gatunätet i , särskilt och /. Östra leden kommer även att tjäna som tillfartsväg till industriområdena öster om stambanan från bostadsområden i norr och söder bl. Den kommer även att möjliggöra en ytterligare exploatering av bostads- och industriområden öster om stambanan. Aktuellt objekt omfattar delen Hjovägen-Södra , och i förutsättningarna ingår att delen är utbyggd. Den planerade leden ansluter till Östra leden södra delen vid och går parallellt med stambanan norrut och ansluter till ca 200 m öster om befintlig bro över stambanan. Korsningen med utbyggs som en cirkulationsplats med åtta ingående körfält. I Östra leden byggs separata vänstersvängande körfält ut. Vid anslutningen till byggs cirkulationsplats liksom vid nuvarande korsning vid Volvex. Korsningen vid utformas som trafikplats. Följande effekter kommer att erhållas vid en utbyggnad: Antalet kostnadsnormerade olyckor förväntas minska från 113 till 110. Vid en värdering av . per olycka motsvarar denna reduktion en samhällsnytta av ca 0,3 milj. kr. Restiden för biltrafiken har beräknats minska med 136 000 fh vilket motsvarar ca 3,4 milj. kr. vid en tidsvärdering av 24,90 . För busstrafiken minskar restidsförbrukningen i viss mån. Fordonskostnaderna förväntas minska med ca 1,3 milj. kr. Utökningen av vägnätet utökar driftkostnaderna med ca 0,2 milj. kr. Driftkostnaderna för busstrafiken minskar obetydligt. Totalt minskar driftkostnaderna med ca 0,2 milj. kr. Antalet bullerstörda personer har beräknats minska med ca 80 personer utmed . Utmed Östra leden föreslås bullerskydd mot berörda fastigheter. Antalet bullerstörda bedöms dock öka med ca 10 personer. Totalt minskar således antalet bullerstörda med 70 personer, vilket motsvarar en samhällsnytta av ca 0,12 milj.kr., då en bullerstörd person värderas till ca . En förändring av barriäreffekten sker i huvudsak längs där trafikmängden ungefär halveras. Vid området kring kommer antalet personer berörda av ej godtagbara effekter att minska med ca 1 250 personer. Detta bedöms motsvara en samhällsnytta på ca 1,2 milj. kr. Med hänvisning till vad som ovan angivits vill vi hemställa att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en fortsatt utbyggnad av Östra leden i . () () ANSLUTNING TÖREBODAVÄGEN (VÄGNÄT 2) ÅDT 1985
mot · G8021972 · 1985-01-24 00:00:00 — I samband därmed borde det vara lämpligt att, ur trafiksäkerhetssynpunkt, också låta körkortsinnehavama genomgå ett nytt körkortsprov. För många skulle det innebära en nyttig repetition av gamla kunskaper och en uppdatering av kunskaper när det gäller nya regler och trafikmärken. kunde man genom en enkel läkarkontroll försäkra sig om att körkortsinnehavarna är lämpliga som förare av motorfordon. Ett sådant förnyat körkortsprov bör inte medföra någon större administrativ belastning eftersom själva körkortet ändå skall förnyas. Det enda som tillkommer är själva uppkömingen plus ett teoriprov, och detta bör i så fall körkortsinnehavarna själva betala genom en särskild avgift. Eftersom provet bara återkommer kan en sådan avgift inte anses särskilt betungande. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till ett återkommande körkortsprov .
mot · G8021973 · 1985-01-24 00:00:00 — I en separat motion har vi aktualiserat frågan om spårbunden trafik på sträckan och vidare mot . Vi anser detta vara den mest angelägna kommunikationsfrågan i just , men även de tvärgående förbindelserna via väg 222 från till eller väg 58-55-222 över är i stort behov av upprustning. Detsamma gäller vägsträckningen 58-220-56-230 över . Dessa vägförbindelser har stor regionalpolitisk betydelse genom att länets industriella tyngdpunkt ligger i , medan har länets enda kommersiella hamn av betydelse, länets administrativa centrum ligger i , varutransporten genom länet från Bergslagen till behöver en bekväm, snabb och säker förbindelse, är beläget i , medan en stor del av länets befolkning finns i . Även den återstående delen av , sträckan , är av mycket låg kvalitet i förhållande till den mycket tunga trafikbelastningen. Vi menar att det är anmärkningsvärt att inte hela E 4 från och söderut mot den europeiska kontinenten är av motortrafikledsstandard. Detta borde i första hand vara ett riksintresse. Av de längsgående förbindelserna är främst framtid av stort intresse. i har i olika sammanhang framfört krav på en upprustning av banans spårstandard. Tyvärr verkar alla planer på en sådan upprustning ha skjutits . Även de nu påbörjade ombyggnadsarbetena av kommer att ha en negativ effekt på förbindelser med , och vi ser med en viss oro på planerna att ersätta en del av tågtrafiken med buss. Det görs f. n. ambitiösa satsningar från både kommunalt och statligt håll för att öka attraktionskraft och att få företag och människor att etablera sig där. a. har startat ett projekt som just tar fasta på bristfälliga interregionala förbindelser. Projektets syfte är bl. a. att undersöka förutsättningarna för att åstadkomma bättre kommunikationer med relativt närliggande större orter som , och . Om upprustningen av banan mellan och skjuts och kanske inte kommer till stånd förrän långt in , kan detta komma att motverka de ansträngningar att vända utvecklingen som görs av kommun och , bl. a. genom det ovannämnda utredningsprojektet. Med stöd av det anförda hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av förbättrade kommunikationer i . mlnmb/gotmb 1985 79812
mot · G8021975 · 1985-01-21 00:00:00 — En viktig del i decentraliseringspolitik är att det finns goda och allsidiga kommunikationer i alla delar av landet. Dessutom är det en fördel om trafikpolitiken kan bidra till en renare miljö, låg energiförbrukning och stor säkerhet. Det visar sig nu att den socialdemokratiska politiken inte uppfyller dessa viktiga kriterier utan kommer att leda fram till en nedläggningsvåg av järnvägar. är en av dem. föreslår nu att bandelen läggs ned med början . Som vi befarade i förra årets motion finns inte de ekonomiska förutsättningarna för länshuvudmännen att kunna överta trafiken. Lockande för huvudmannen är självklart även det generösa bussbidrag som utgår vid överflyttning till landsväg. Vi krävde 1983 att huvudmännen skulle ha två jämförbara alternativ att välja mellan. Ett driftbidrag skulle även utgå till järnvägstrafik . Riksdagsmajoriteten där socialdemokrater och moderater dominerar ansåg inte detta nödvändigt och ligger transportrådets förslag om nedläggning. De kommuner i och västra som berörs av bandelen präglas av stora struktur- och sysselsättningsproblem. Trots kostnadsövervältringar från staten var en del beredda att överta driften men full enighet kunde inte nås. Länshuvudmännen i både och anser att bandelen bör tillhöra riksnätet. i förordar att sträckan skall överföras till riksnätet. bedömning grundar sig på järnvägens betydelse för skogsindustrin, den höga andelen långväga resande, den expanderande turistnäringen samt buss- och tågalternativets likvärdiga samhällskostnad. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar införa ett bidrag till länshuvudmännen på . per tågkilometer för tre dubbelturer och två dubbelturer i de fall de övertar betalningsansvaret för driften av viss tågtrafik, 2. att beslutar hänföra bandelen riksnätet.
mot · G8021976 · 1985-01-24 00:00:00 — Motion 1984/85:1976 Det svenska inrikesflyget har ökat kraftigt . Den utveckling som skett måste också betraktas som positiv och viktig, inte minst när det gäller att skapa förutsättningar för att utveckla och utöka näringslivet i en region. Stora delar av befolkning bor inom områden som man förhållandevis enkelt kan nå om det även finns flygplatser som trafikeras av reguljärt inrikesflyg. När det gäller det framtida inrikesflygets möjligheter bör allt göras för att skapa så långt möjligt likvärdiga förhållanden och förutsättningar för att ta till vara de möjligheter som reguljärt flyg kan erbjuda. Det är då angeläget att av regionalpolitiska skäl allt görs för att så långt möjligt få till stånd enhetliga priser på inrikesflyget. De avgifter som dels drabbar de mindre flygplatserna, dels regionalflyget med dess mindre plan genom bl. a. undervägskostnaderna orsakar relativt höga kostnader. En minskning av dessa kostnader för det lättare flyget anser vi vara befogat för att få till stånd mera jämlika taxor. Det torde vara naturligt att också de inkomster som flyter in från flyget i landet bättre kunde komma flygtrafiken till godo inom sekundärnätet. En sådan åtgärd skulle främja regionalflygets prissättning. När kommunikationsministern i budgetpropositionen, bilaga 8 D, redovisar Vissa frågor rörande regelbunden luftfart med mindre flygplan Sekundärtrafik borde också enligt vår uppfattning frågan om åtgärder för mera enhetliga avgifter och priser övervägts. Det borde därför vara naturligt att en översyn gjordes vad avser flygplatskostnader, start- och landningskostnader samt inte minst undervägskostnaderna. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs att hos regeringen begär en översyn av den nuvarande prissättningen för regionalflyget i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · G8021977 · 1985-01-25 00:00:00 — Lantbrevbäring är en utomordentligt bra servicefunktion för de hushåll som betjänas av lantbrevbärare. Möjligheten att få alla postärenden utförda i anslutning till hemmet har ökat tryggheten för många människor i vårt land. Lantbrevbäring anordnas, då antalet hushåll per km enkel färdväg är minst två och vägarna året om är framkomliga för det fordon som används i postutdelningen. Lantbrevbärarlinje kan utsträckas från lantbrevbärarens färdväg om samma regel som för inrättande av linje är uppfyllda. Kortare avstickare än bör dock inte medges. Inte heller bör medges avstickare till enstaka hushåll. Detta är grundreglerna för anordnande av lantbrevbäring. Undantagsregler finns dock när det gäller hushåll där medlemmar på grund av sjukdom eller hög ålder inte kan hämta posten om lantbrevbäringen är ordnad enligt gällande regler. Enligt min uppfattning borde dessa undantagsregler vara mer generösa när det gäller äldre och sjuka människor. Nuvarande regler anger att undantag får göras vilket borde ändras till att undantag bör göras. Vidare bör kravet på sjukdom eller ålder sättas lägre eftersom detta kan variera och på olika sätt påverka möjligheten att hämta post. Skäl för att utsträcka en linje till ett enskilt hushåll kan vara mer motiverat än vad det är om det finns två hushåll efter en annan väg av motsvarande längd. Utgångspunkten bör vara det enskilda hushållets situation vid tillfället för beslut om utsträckning vilket i regel då grundas på ålder eller sjukdom. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om generösare regler för utsträckning av lantbrevbäringslinje till enskilt hushåll.
mot · G8021979 · 1985-01-24 00:00:00 — m. fl. Tåguppehåll i m. fl. Från och kommuner i län har man gjort upprepade framställningar om att genomgående tåg i rimlig utsträckning skall göra uppehåll i kommunens centralorter resp. . Från har man på samma sätt gjort framställningar om ökad frekvens av tåguppehåll i . och ligger vid norra stambanan. ligger vid banan mot och . Med den struktur, som län har är det i hög grad en svårighet för de tre kommunerna att de missgynnas av . Genom att kommunens invånare måste söka sig till de stora städerna i närheten för sina långväga kommunikationer, vänjer de sig vid att även i andra avseenden söka sin service där. Hela länet domineras starkt av . Den med i kommun har dessutom ett starkt tryck från och från . Den norra länsdelen med och med i har dessutom ett tryck från . För kommun förstärktes verkningarna av att man även för lokaltrafiken med måste utgå från en plats utanför kommunen och länet, nämligen . Även från den utgångspunkten är det angeläget med tågstopp i . Om det skulle utgöra en för stor lokal belastning för fjärrtågen, borde det vara möjligt att organisera en viss pendeltrafik mellan och med uppehåll i och , av samma karaktär som Uppsalapendeln med uppehåll i och . Med hänvisning till det anförda hemställer vi att som sin mening uttalar, att tåg som går igenom en kommuns centralort normalt skall göra uppehåll där i en utsträckning som gör det möjligt för kommunens invånare att i rimlig grad ha den egna kommunen som utgångspunkt för resor. () ()
mot · G8021980 · 1985-01-24 00:00:00 — och till Väner regionen Godstransportstöd kan f. n. endast utgå till dem som utnyttjar landtransportmedel och där transportsträckan är . Detta innebär bl. a. att sågade trävaror från de delar av Vänerhamnarnas naturliga , som är regionalt stödområde, endast i undantagsfall fraktas över Vänerhamnarna. Godset går mycket längre vägar på landsväg/järnväg än vad som skulle varit fallet, om transportstödet gällt för både land- och sjötransporter. har haft till uppgift att överväga, om inte det nuvarande godstransportsystemet också borde omfatta godstransporter till sjöss. Kommittén har därvid föreslagit, att landtransporter till hamnar, som ligger vid , skall få stöd med den procentsats, som gäller för den längsta transportsträckan i resp. transportstödzon. Stödet skulle enligt kommittén enbart omfatta sågade trävaror. En lösning enligt detta förslag skulle bidra till en bättre balans vid konkurrensen mellan Norrlands- och väst- och sydkusthamnar. Stimulansen till långa landtransporter skulle upphöra och återge Norrlandshamnarna en hel del godskvantiteter. Den föreslagna ordningen skulle också innebära att statens kostnader för transportstödet skulle minska. Vi anser det dock obegripligt, att kommittén begränsat den föreslagna lösningen till att omfatta endast . Länsstyrelserna i och , m. fl. har starkt kritiserat detta och hävdat att även Vänerkommunerna bör erhålla samma stöd. Denna uppfattning framgår även av Sveriges Redareförenings remisssvar över regionalpolitiska utredningen. Med den föreslagna utformningen skulle sågverk i norra eller västra inte heller i fortsättningen åtnjuta transportstöd vid skeppning över närmaste hamn. Vi anser att skeppning av virke från ifrågavarande områden bör gå över Vänerhamnarna - inte minst på grund av att statens kostnader härigenom skulle bli lägre än f. n. Vi anser också att stödet bör omfatta inte endast trävaror utan alla de godsslag som får transportstöd. Med hänvisning till ovanstående föreslår vi Latt som sin mening ger regeringen till känna att det kommande transportstödet bör omfatta även Vänerhamnarna, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att stödet bör omfatta alla de godsslag som f. n. får transportstöd.
mot · G8021982 · 1985-01-25 00:00:00 — Bestämmelserna om tjänstebrevsrätten finns i tjänstebrevsförordningen (SFS 1979:33) och postverkets tjänstebrevskungörelse (SFS 1979:157). Postavgifterna för tjänsteförsändelser betalas i huvudsak från statsbudgetens förslagsanslag Ersättning till postverket för befordran av tjänsteförsändelser. Statens affärsdrivande verk och skall dock betala avgifterna efter faktura från postverket (direktbetalning). Efter medgivande av regeringen kan enligt 2 § i tjänstebrevsförordningen även andra tjänstebrevsberättigade betala avgifter för tjänsteförsändelser direkt till postverket. I regeringens budgetproposition 1984/85:100 har ersättningen till postverket upptagits med . Beloppet är baserat på statistiska beräkningar från postverkets sida och kan med andra ord inte avspegla det verkliga värdet som tjänstebrevsberättigade har. Det finns också anledning att förmoda att en rättighet som givits ett statligt organ, som inte har sin motsvarighet i ett i en budget upptaget belopp för portokostnader, leder till ett missbruk. Det finns rationella frankeringsmaskiner som kan ange de verkliga portokostnaderna för de statliga verken och deras avdelningar. En mera preciserad budgetering hos de statliga verken och kostnadsuppföljning kan medverka till betydande besparingar och till motsvarande minskning av postverkets arbete med försändelser. Enligt min mening finns ingen anledning till olika behandling från postverkets sida av statliga organ och enskilda företag. Alla bör vara postverkets kunder på samma villkor. En besparing på torde därmed kunna ernås. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs 1. att hos regeringen begär förslag om ett generellt slopande av tjänstebrevsrätten fr. o. m. /86, 2. att beslutar att anslaget Ersättning till postverket för befordran av tjänstebrevsförsändelser därmed upptas till 460 milj. kr. minab/gotab 1985 79813
mot · G8021984 · 1985-01-24 00:00:00 — har ungdom upp till kunnat resa med järnvägar förhållandevis billigt med ett s. k. , giltigt en månad. kom ett liknande system för pensionärer och vissa med dem likställda personer, där SJ fastställde en undre åldersgräns för män till och kvinnor - en skillnad som måste anses vara anmärkningsvärd, eftersom givetvis samma gräns bör gälla för både män och kvinnor. Det var en fin chans för äldre att se sig om i , innan ålders- och hälsoskäl lagt hinder i vägen för resandet. Fr. o. m. senaste har SJ tagit bort för äldre. Man motiverar inskränkningen med att efterfrågan varit för liten och administrationen för kostsam. Detta är svårbegripligt, eftersom det system som gäller för ungdom och det som gällt för äldre kan utformas på samma sätt. Med reklam och upplysning om möjligheterna att resa på detta sätt bör systemet snart slå igenom och efterfrågan öka. Därvid bör samma åldersgräns gälla för alla. Pensionärerna blir fler i när kostnaderna för resor drastiskt ökar och många äldre anser sig ha svårigheter att ha råd med den rekreation som en utlandsresa innebär - kanske något de länge drömt om och äntligen fått tid med. Med en rätt marknadsföring av de äldres kan det nå stor efterfrågan och betyda förmåner både för medborgare och järnvägsföretag. SJ kan som självständigt affärsdrivande verk enligt målsättningen för sin verksamhet fullgöra det samhällsuppdrag som åvilar det endast om dess service till allmänheten också i det avseende det här gäller når största allsidighet. Då det gäller de förmåner som ett resande av Interrail-modell innebär, borde det vara självskrivet att både gruppen ungdom och gruppen äldre alltfort får vara med. Den turism som främjas genom dessa kort är också värdefull för både och andra länder. Med stöd av vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om för pensionärer.
mot · G8021985 · 1985-01-24 00:00:00 — Motion 1984/85:1985 m. fl. En ny vagnverkstad för SJ i , m. m. Som överallt annars sker en avsevärd del av godstransporterna i per bil. Men vägnätets bärighet sätter också gränser för biltransporterna. Det är heller inte möjligt att inom överskådlig tid göra så stora investeringar i vägnätets bärighet att situationen förändras avsevärt. När det gäller främst de tunga godstransporterna har därför järnvägen en dominerande betydelse. Trafiken är omfattande. Av den totala trafiken i landet på passerar ca in och ut i länet. Av dessa transporter tar Domnarvet och Trätåg (timmer och massaved) ca vardera. I har det investerats stora summor i en utbyggnad av Domnarvets och Pappersbruk vilket lett till en starkt ökad produktion. Främst är det produktionen vid Domnarvets som ökat och kommer att öka ytterligare. Den ökade verksamheten vid Domnarvets och Pappersbruk ställer stora krav på en väl fungerande transportapparat. Ökningen av transportvolymen har lett till att kapaciteten vid i nu är maximalt utnyttjad vilket innebär att man får svårigheter att klara ytterligare volymökningar. SJ och kommun har i olika planer förberett en utvidgning av bangården med ny ankomstbangård samt en omläggning av infartsspåret från . Planeringen har intensifierats under 1980talets första år eftersom kommunen söker lämplig utformning av en industriplan med spåranslutna tomter i området mellan det nuvarande och det blivande Stockholmsspåret. Den kraftiga volymökningen hos Domnarvets har ytterligare aktualiserat behovet av en utvidgning av bangården och en omläggning av infartsspåret från Stockholmsbanan. För att kunna betjäna industrin krävs att SJ kan ställa upp med ett fullgott vagnmaterial. F. n. har SJ inte kapacitet att i renovera det antal vagnar som behövs, och de reparationer som utförs sker under primitiva förhållanden. Planerna på en ny vagnverkstad har funnits under men har ej realiserats av olika skäl. som behovet av en ny vagnverkstad är mycket stort råder en besvärande stor arbetslöshet bland byggnads- och anläggningsarbetare. En byggnation av en ny vagnverkstad är av stor betydelse för att industrin skall kunna få ett fullgott vagnmaterial och därmed klara sina leveranser. En tidigareläggning av vagnverkstadens byggande kan också bidra till att minska den besvärande arbetslösheten bland byggnads- och anläggningsarbetare. 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en ny vagnverkstad för SJ i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en utvidgning av bangården i . () () () BO () ()
mot · G8021986 · 1985-01-24 00:00:00 — Motion 1984/85:1986 m. fl. Inplacering av och i transportstödzon I olika sammanhang, bl. a. från , har det pekats på att kommunerna bör inplaceras i transportstödzon. Indelningen av landet i transportstödzoner har baserats på stödområdesindelningen i övrigt. På grund av att och länge tillhörde den s. k. grå zonen har transportstöd inte kunnat utgå. Fr. o. m. 1979 tillhör dock de nämnda kommunerna stödområdet och i och med ändringen av stödområdet 1982 markerades deras regionalpolitiska problem ytterligare. Det är därför förvånande att /i konsekvens med ställningstagandet 1982 inte placerats i transportstödzon. De båda kommunerna är hårt drabbade av de strukturella förändringarna inom gruv- och stålindustrin. har betraktat Västerbergslagen som den värst drabbade regionen i länet under gruv- och stålkrisen. Sysselsättningsläget i regionen har inte förändrats nämnvärt till det bättre . Arbetslösheten är hög, ca 1 200 personer. Sysselsättningsgraden för kvinnor är mycket låg. 1) Arbetslösheten beror på att företag inom gruv- och stålindustrin har lagt ner sin produktion och att det inte tillkommit någon ersättningsindustri. 2) De strukturella förändringarna inom gruv- och stålindustrin har medfört en utslagning av de mindre företagen inom verkstadsindustrin. 3) De mindre företagen är i högsta grad beroende av de stora företagens med- och motgångar. Den höga arbetslösheten har medfört en nettoutflyttning från kommunerna och en folkmängdsminskning som uppgår till ca 400-500 personer . Den utan jämförelse viktigaste näringslivspolitiska åtgärden i de båda krisdrabbade kommunerna är att stödja och utveckla det befintliga näringslivet. Transportstödet skulle utgöra ett bra stöd till befintlig industri i regionen. ERU har visat i sina utredningar att det vanliga lokaliseringsstödet har liten effekt under lågkonjunkturerna då investeringsviljan är liten. Transportstödet däremot har ett permanent positivt inflytande på industrin inom stödområdet. Med stöd av det anförda hemställer vi att hos regeringen begär en översyn av bestämmelserna om transportstödzoner så att kommunerna kan inplaceras i transportstödzon. () BO () () ()