mot · G802764 · 1985-01-18 00:00:00 — som försöksregion för kooperativ utveckling Sammanfattning I denna motion berörs kooperationens roll och möjligheter, bl. a. som ett medel i regionalpolitiken, men även för att utveckla en demokratisk företagsform. Tanken är att göra , som drabbats synnerligen hårt av skogsindustrins strukturomvandling och där många kommuner har betydande problem, till ett försöksområde för att initiera kooperativ utveckling. Varför gynna kooperationen? Det talas allt oftare om den nykooperativa vågen. Den kooperativa idén är i grunden demokratisk och bygger på frivilligt medlemskap. I motsats till den i vanligaste företagsformen, aktiebolagen, där kapitalägande ger makt, bygger kooperationen på principen en medlem, en röst och lika rätt att delta i besluten. Enligt min mening finns det anledning att särskilt stimulera en utveckling av den kooperativa verksamhetsformen, eftersom den i hög grad är människornas svar på dagens marknadsekonomiska stordrift, ett produktionssystem vars likgiltighet för människornas miljö och hälsa ständigt markeras. Den kooperativa idén står på så sätt i samklang inte bara med tanken på en viss decentralisering, utan även med idén om att vi står inför en omvärdering av de gängse välfärdsbegreppen. Kooperationen som modern företagsform motsvarar också dagens och i ännu högre grad morgondagens krav på människornas engagemang, medansvar och demokratiska deltagande i besluten. Det finns mot denna bakgrund goda skäl att citera kooperationsutredningens (SOU 1981:60) slutsats att den kooperativa verksamhetens form förenar individuellt och socialt engagemang med ekonomisk verksamhet på ett sätt som berikar samhället i flera avseenden. Den motverkar klyftor mellan individer. Den informerar och levandegör komplicerat ekonomiskt ansvar, och den fördelar ansvar, initiativrätt och ekonomiska resultat enligt demokratiska principer. Vi känner väl att i vårt land kooperationen i traditionell form har nått betydande omfattning. Det kan gälla jordbrukssektorn, detaljhandeln, försäkringsbranschen, oljehandeln, bostadsmarknaden m. m. Enligt kooperationsutredningen svarar den dock inte för av BNP. Man kan tala om sju kategorier av kooperativ. - Kooperativ inom den offentliga sektorns fält - Regionalekonomiska enheter eller community cooperatives Just den regionalekonomiska delen borde utvecklas mera metodiskt med en strävan till någon form av helhetslösningar och med utvecklad samverkan kommuner-kooperativ. Tio punkter för kooperativ utveckling Följande tio punkter bör utgöra grunden i ett program för att göra till ett kooperativt försöksområde: En massiv satsning på utbildning i kooperativa företagsformer där erfarenheter från såväl nykooperativa företag (t. ex. Trikå i ) som etablerade kooperativa företag (KF, OK, m. utnyttjas i utbildningen. Ett särskilt stöd till kooperativa företag med förmånliga låne- och avskrivningsregler. Prioritering av kooperativa projekt vid fördelning av lokaliseringsstöd, glesbygdsstöd och andra stödformer. Satsning på kooperativa kulturprojekt. Att pengar ur norra löntagarfonden används för att starta eller överta företag som sedan drivs som arbetarkooperativ. Att samverkansorgan mellan kooperativa företag bildas för erfarenhetsutbyte, samordnad marknadsföring, produktionssamarbete m. m. Att resurser från och landets högskolor knyts till projektet. Att det särskilda stödet till kooperativa företag delvis finansieras genom en avgift på kraftbolagens distribution av elkraft motsvarande en avgift på per kWh att fördelas i särskild ordning mellan och länets kommuner (se särskild motion av vpk). Att övriga kostnader för projektet finansieras till hälften av staten genom extra länsplaneringsmedel, till hälften av länet genom befintliga bygdeavgiftsmedel från kraftföretagen. Att utvärdering av projektets första etapp sker efter förslagsvis tre Några exempel på samverkansobjekt Jag betonar i denna motion vikten av samarbete i konkreta former mellan kommuner och kooperativ. På energiområdet har ett föredömligt samarbete utvecklats mellan kommunerna . Det gäller också utvecklingen av torvtillgångarna för energiändamål, men det är nu väl känt att torv kan utgöra bas även för andra produkter - ett förhållande som f. ö. har uppmärksammats av KF i samband med dess strumptillverkning. Samarbetet på energiområdet kan tjäna som mönster för aktivitet på företagsområdet, som i förlängningen kräver en lagstiftning som ökar kommunernas möjligheter att driva företag. Här skall nämnas några få exempel på områden som kan lämpa sig för kooperativ - samverkan. Det kan t. ex. gälla kombinationen produktion-service-omsorg. I våra typiska småjordbruks- och glesbygdsregioner diskuteras inte bara en ökad animalieproduktion utan också odling av bär och grönsaker där produktion och marknadsföring mycket väl kan ske i kooperativa former. I samverkan med industrier som har värmeöverskott bör en massiv satsning på odling under glas kunna ske, vilket i sin tur ställer krav på ändamålsenliga lager- och . På kooperativ basis kan uthyrning av maskiner och redskap organiseras, varvid räntebördorna för trädgårdsföretagen kan hållas nere. Tanken på utveckling av vår hantverkstradition måste finnas med. Olika former av legotillverkning, fiskodling, tillvaratagande av svamp, pälsdjursuppfödning m. m. är andra exempel. Grundvalen är idén om förädling inom regionen i stället för att frakta i väg råvaror och halvfabrikat. Man kan också räkna med att ett sådant område som turismen och då i småskalig form är väl lämpad för kooperativa samverkansformer. Denna nya typ av turism synes få en ökad marknad som en sund reaktion på extrem stordrift och kommersialism på detta område. Här får småskaliga lösningar med bygdekontakt en möjlighet som alternativ. Måhända kan 1985 och dess framgång härvid antyda en tendens. Även om man kan peka på vissa åtgärder från statens sida för att stödja kooperationen så är det fortfarande fråga om marginella insatser. Jag har tidigare betonat de skäl som ligger till grund för att staten och kommunerna särskilt skulle uppmuntra den kooperativa företagsformen. Enligt min mening borde en betydligt kraftfullare och mera målmedveten ansträngning göras från samhällets sida i syfte att offensivt utveckla den kooperativa företagsformen. Som ett led i en sådan politik borde ett helt län kunna tjäna som försöksområde. 1* 1984/85. Med hänvisning till det anförda föreslås att hemställer hos regeringen om undersökning av förutsättningarna för att bli en försöksregion för kooperativ utveckling i enlighet med vad som anförs i motionen.