mot · G802715 · 1985-01-18 00:00:00 — Avveckling av statsbidragen till ungdomsorganisationernas lokala verksamhet, m. m. Stat, landsting och kommuner stöder på olika sätt den ungdomsverksamhet som bedrivs i en stor mängd föreningar av olika slag. Ungdomsverksamheten är av mycket stort värde, den aktiverar och ger en meningsfull fritidssysselsättning åt många ungdomar kring gemensamma intressen. De många frivilliga och oftast obetalda ungdomsledarna gör en mycket stor samhällsinsats. Bidrag utgår till den centrala verksamheten inom de ungdomsorganisationer som regeringen förklarat berättigade till statsbidrag enligt förordningen (1971:324). Vidare utgår bidrag till vissa samarbetsorgan samt bidrag i särskild ordning till den centrala verksamheten inom vissa ungdomsorganisationer. Statsbidrag till central verksamhet utgår enligt nyssnämnda förordning till organisationer som bedriver verksamhet huvudsakligen bland barn och ungdom och som har minst 3 000 medlemmar i åldern samt lokalavdelningar i minst hälften av landets landstingskommuner. Statsbidraget utgår i form av grundbidrag och rörligt bidrag. Bidrag till ungdomsorganisationernas lokala verksamhet utgår enligt förordningen (1971:388) om statsbidrag till ungdomsorganisationer (omtryckt 1981:502, ändrad senast 1984:324). Berättigade till statsbidrag för lokal verksamhet är dels de ungdomsorganisationer, som enligt 1 § nämnda förordning förklarats berättigade att erhålla bidrag under anslaget Bidrag till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet m. m., dels och övriga organisationer med organisationsstöd under huvudtitel, dels de ungdomsorganisationer, som erhåller stöd i särskild ordning under anslaget Bidrag till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet m. m. Statsbidrag utgår under /85 med för varje bidragsberättigad sammankomst. Med sådan sammankomst förstås en av lokalavdelning planerad och anordnad sammankomst som varat och haft minst fem deltagare i åldern . Strikta gränser har därmed dragits upp. Man kan diskutera om -åringar skall tas med. Likaså om inte åldersgränsen nedåt skall sänkas. Flera kommuner tillämpar andra åldersgränser. Ett enhetligt system skulle vara till stor nytta för föreningarna, som då slipper att hantera redovisning av olika åldersgrupper till stat och kommun. Stödformerna bör ses över och anpassas till förändringar i samhället och i Översynen bör ske i samråd med ungdomsorganisationerna. I motion 1983/84:1646 begärde vi att hos regeringen begär en översyn av fördelningen av stödet till ungdomsorganisationerna och av förordningen om statsbidrag till ungdomsorganisationernas centrala och lokala verksamhet (SFS 1971:388). behandlade motionen i sitt betänkande KrU 1983/84:19 och anförde följande: Utskottet vill påpeka att det ingår i ungdomsrådets uppgifter att genomföra utredningar samt försöks- och upplysningsverksamhet på ungdomsområdet. Rådet anger i sin anslagsframställning /85 att det avser att påbörja en översyn av den nuvarande konstruktionen av de statliga bidragen till ungdomsorganisationerna. Rådet anför att . de nuvarande bidragsreglerna har flera svagheter. De försvårar samverkan mellan generationerna. Vidare är bidragen hårt styrda till antalet medlemmar och lokala aktiviteter. Mot denna bakgrund utgår utskottet från att de synpunkter motionärerna för fram kommer att bli beaktade i rådets översyn. Någon särskild framställning till regeringen från sida är alltså inte påkallad. I proposition 1984/85:100 bil. 10 framgår ej om ungdomsrådet påbörjat den ovan nämnda översynen. Av propositionen framgår att statens stöd till ungdomsorganisationer under F 53-56 enligt förslaget kommer att uppgå till . Härav utgör det statliga stödet till ungdomsorganisationernas lokala verksamhet . Med hänsyn till det statsfinansiella läget och behovet att spara på alla områden vill vi ifrågasätta om man från statens sida får ut maximal nytta av de anslagna medlen. Man bör redan nu överlåta åt kommunerna att helt svara för stödet till ungdomsorganisationernas lokala verksamhet. Statens stöd till organisationernas centrala verksamhet bör kvarstå men en översyn bör göras av åldersgränser m. m. Ser man till kommunernas totala kostnader för fritidssektorn uppgår de enligt uppgifter från till ca . Härav går hela till stöd åt olika fritidsanläggningar. Resten av pengarna fördelas till fritidsverksamhet och till kontantbidrag till föreningarna. Som lokalt aktivitetsstöd får föreningarna 250 milj. kr. Många kommuner genomför stora satsningar på anläggningar utan att ha genomfört ordentliga undersökningar och analyser av behovet i den egna kommunen. Besparingar på anläggningssidan kan utan större ansträngningar kompensera ett bortfall av statens stöd till lokala aktiviteter. I motion 1983/84:591 begärde vi ändrade regler vad gäller skattskyldighet för ideella föreningars insamlingsverksamhet. Motionen bifölls av , som också godkände regeringens förslag vad gäller sådan skattskyldighet. Föreningarna har därmed fått lättare att skaffa inkomster till sin verksamhet utan att råka ut för att bli beskattade. Detta innebär en förenklad administrativ hantering för både föreningarna och staten. Tar man bort det statliga stödet till de lokala aktiviteterna får man också bort ytterligare administrativt arbete som är kostnadskrävande för båda parter. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar avveckla det statliga stödet till ungdomsorganisationernas lokala verksamhet, 2. att hos regeringen begär en översyn av stödet i övrigt till ungdomsorganisationerna. PER STENMARCK (m)