mot · G8022414 · 1985-01-24 00:00:00 — Motion 1984/85:2414 m. fl. Förbättrad redovisning av det nordiska samarbetet Det officiella nordiska samarbetet regleras av samarbetsöverenskommelsen mellan , , , och , det s. k. , som ingicks 1962. Genom denna förbinder sig de nordiska ländernas regeringar att ytterligare utveckla det nordiska samarbetet och att eftersträva enhetliga regler i så många avseenden som möjligt. Till grund för det nordiska officiella samarbetet ligger således ett förpliktande avtal, som ställer inte obetydliga krav på ländernas beslutsfattare. är en tillgång, som skall tas till vara. Med den snabba samhällsutveckling som sker, med det beroende vi har av vår omvärld och med hänsyn till att vårt land ensamt är förhållandevis litet, är det naturligt att uppmärksamma och dra fördelar av det nordiska samarbetet. I många avseenden är vi här i beroende av vad som händer i våra grannländer. För olika slag av reformer kan det därför vara av stort värde att ta del av förhållandena i andra nordiska länder. Lärdomar kan dras av lyckade resultat likaväl som av misslyckade. Här ligger en av de större fördelarna med det nordiska samarbetet. Intressanta upplysningar kan också hämtas ur förarbeten till reformer. Kunskaper om övriga länders förhållanden ger också upphov till samarbetsinitiativ. Våra länder är små och resurserna knappa. Genom samarbete kan ett bättre resursutnyttjande vinnas. Mot bakgrund av den fria nordiska arbetsmarknaden och den rörlighet som den medför för de nordiska medborgarna är det också önskvärt att nordborna möts av likartade samhällsförhållanden. Man räknar med att ca 1 miljon människor flyttat mellan de nordiska länderna, de flesta mellan och . Likartade regelsystem underlättar de nordiska medborgarnas etablering och levnad i grannländerna. gäller i att i direktiven för offentliga utredningar skall intas en passus om att utredningen i sitt arbete skulle hålla sig underrättad om förhållandena i övriga nordiska länder. Det är således synnerligen betydelsefullt för framför allt regering och riksdag att väl känna till förhållandena i övriga nordiska länder. För det första gäller detta när initiativ tas till större svenska reformer. Värdefullt är då att veta hur de övriga nordiska länderna har löst i förslaget aktualiserade frågor och/eller om de över huvud taget har frågorna aktuella. Redovisning bör därför ges för hur dessa reformförslag stämmer överens med förhållandena i övriga nordiska länder och med ländernas regelverk. En sådan redovisning bör dock inte begränsas enbart till uppgifter angående grannländernas förhållanden, lagreglering etc. på det aktuella området. Redovisning bör för det andra även göras för hur reformförslagen kan vara förenliga med nordiska samarbetsplaner och resultat i form av nordiska harmoniseringssträvanden, nordiska handlingsplaner och nordiska samarbets- och handlingsprogram. En redovisning av i ovannämnda två hänseenden föreslagen art bör leda till större möjlighet för regering och riksdag att uppfylla intentionerna i . Om man ser till årets budgetproposition är det endast som till vissa delar kan anses uppfylla de krav på redovisning för det nordiska samarbetet som har rätt att kräva. Att få en sådan redovisning är inte minst viktigt för de ledamöter som inte är med i , i beaktande av den betydelse det nordiska samarbetet har för vårt eget lands utveckling. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om upplysning om grannländernas förhållanden inom det nordiska samarbetet, 2. att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om nationella reformers förenlighet med nordiska avtal. () PER () (vpk) () ()