mot · G8022028 · 1985-01-24 00:00:00 — m. fl. Bevarande av åkermarken i Tät risig granskog som trängs bekom stengärdesgårdarna på det som var åker . Granar i planterade rader som breder ut sig över stora åkerarealer. Granplanteringar som likt en ogenomtränglig vägg reser sig på båda sidor om vägen. Granplanteringar som plöstligt gör halt vid ett bete eller en åker. Granar som ironiskt nog blivit sjuka i spricksjukan av att växa upp i för bördig åkerjord. Så beskrivs i en artikel i tidningen de östligaste delarna av . Den som kommer från vet alltför väl att denna beskrivning också är sann. Det var stora skogsägare (bolag och domänverket) som var snabba att följa nedläggningstonerna års jordbrukspoltiska utredning! Arrendatorer sades upp, jordbruksmarken planterades med granskog, ladugårdar och bostadshus brändes ner till grunden. Hela byar avfolkades. Går vi att möta en ny sådan jordbrukspolitik? En krympning av jordbruket enligt livsmedelskommitténs intentioner skulle vara helt förödande för . Analyser som gjorts av visar att skulle förlora 40 000 ha eller av den odlade jorden. I är av befolkningen direkt sysselsatta inom jord- och skogsbruk. Med hänsyn till vidareförädling, handel och köp av varor och tjänster är av länets befolkning beroende av jord- och skogsbruk. Vart tredje hushåll i är beroende av jordbruk och skogsbruk, skogsindustri och livsmedelsindustri för sin försörjning. Antalet sysselsatta inom dessa näringar uppgår till 21 800 personer. Medräknas antalet indirekt sysselsatta och andra som får sin utkomst via dessa näringar är närmare 39 200 personer beroende av lantbruksnäringen för sin utkomst. Medtages den andel av den offentliga sektorn som kan anses orsakad av befintligt befolkningsunderlag stiger antalet till 47 600 personer. Jämfört med riket som helhet är detta en mycket hög siffra. Det innebär också att förändringar i jordbrukspolitiken eller styrda förändringar av hushållens konsumtionsmönster får mycket kraftiga sysselsättningseffekter i ett län som . jordbrukspolitiska beslut slog fast att åkerareal skall bevaras intakt. Vad gäller är detta särskilt angeläget mot bakgrund av ekonomiska faktorer och sysselsättningsfaktorer. har goda betingelser för produktion av mjölk och kött. betesmarker, utan alternativt värde om dessa produktionsformer försvinner, och ett klimat som ger goda resultat för grovfoderproduktion är faktorer som gör länet lämpat för boskapsskötsel. Mjölkproduktion förekommer på ett stort antal jordbruksföretag. Till denna arbetsintensiva produktionsform finns i regel inget alternativ. En nedskärning av jordbruket i län - i enlighet med livsmedelskommitténs intentioner - skulle därför få mycket svåra regionalpolitiska följder och hota glesbygdens överlevnad. Detta rimmar i sin tur illa med vad andra utredningar, som rör lantbrukets område, kommit fram till. I exempelvis glesbygdsdelegationens rapport resurser och möjligheter råder full politisk enighet om att jordbruk och jordbruksmark är resurser som måste tas till vara och att det är positivt för hela samhället att så sker. Kombinationen jord-skog är den dominerande företagsformen i . Förutsättningen för glesbygdens överlevnad är att jordbruksdelen av företagen hålls intakt. Det handlar också i väldigt hög grad om hur utvecklingen på landsbygden skall formas, om hur omistliga kulturarv skall förvaltas och vårdas och om hur odlingsbygder och det öppna landskapet skall kunna bibehållas. Som rekreationsmiljö för turister - från såväl som utlandet - uppskattas landsbygden alltmer. Landskapsbilden förlorar i värde för varje hus som blir öde och för var åker som planteras med skog. Det finns alltså enligt vår mening en rad skäl för att slå vakt om och bevara den odlade jorden. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts angående jordbrukets stora betydelse för sysselsättning, lokal service och turism i . () ()