mot · G802940 · 1985-01-23 00:00:00 — 1984/85:940 m. fl. När fullgör sina uppgifter som högsta beslutsorgan utövar den en central kontrollfunktion. I en av portalparagraferna till vår nya regeringsform uttrycks detta sålunda, att granskar rikets styrelse och förvaltning (RF 1:4). I regeringsformens 12 kap. anges närmare de organ och de metoder som har till förfogande för sin kontroll; en kontroll som omfattar bl. a. undersökningar om verkställigheten av beslut, huruvida utfärdade lagar tillämpas korrekt, om de fastställda utgiftsmålen fullföljs och om den offentliga verksamheten bedrivs på sätt som är ekonomiskt försvarligt. Bland kontrollorganen ingår , justitieombudsmännen () och revisorer. Frågor om revisorers uppgifter och arbetssätt aktualiserades då fattade beslut om en närmare samverkan mellan revisorerna och och utskott (se den s. k. arbetsformsutredningens förslag 1978/79:4 och FiU 1978/79:26). beslut har bl. a. inneburit att revisorernas framställningar om åtgärder - som tidigare också kunnat ställas direkt till regeringen - fortsättningsvis alltid skall underställas . Efter sedvanlig behandling i fackutskotten får ta ställning till vad som skall ske i de olika ärendena. Vidare skall revisorernas ordförande regelmässigt bereda utskotten tillfälle att komma in med synpunkter på frågor som förtjänar uppmärksamhet, innan revisorernas granskningsplan görs upp. Detta närmare samarbete mellan revisorerna och utskotten har utan tvivel vitaliserat revisorernas granskning. Våra erfarenheter visar också att vårt arbete gett utskotten och bättre beslutsunderlag. saknar dock revisorerna tillräckliga resurser för att snabbt följa upp de olika förslag till granskning som väcks. En förstärkning av resurserna är nödvändig för att revisorerna skall kunna ge bättre stöd i sin granskningsuppgift. Från konstitutionella utgångspunkter kan det ifrågasättas om inte ansvaret för den statliga kontrollen av förvaltningen i högre grad än nu bör ligga på . Denna fråga har fått en särskild aktualitet i och med tillkomsten av den nya grundlagen, vilken bygger på en ökad folksuveränitet. I många andra länder är detta också en huvudprincip. Som exempel kan nämnas den amerikanska kongressen som har ett särskilt, mycket betydelsefullt granskningsorgan knutet till sig. Det måste vidare noteras att och revisorernas 1 1984/85. arbetsområden ibland täcker varandra och att JO och revisorerna kan behandla samma frågeställningar. F. n. arbetar ett par utredningar på detta område. Sålunda pågår en översyn av organisation och verksamhetsformer (se KU 1982/83:7). Vidare kan nämnas insynsutredning (C 1984:02), som arbetar med frågor om formerna för revisorers och insyn i och granskning av statliga aktiebolag och stiftelser m. m. tillsatte regeringen en ny grundlagsutredning - den s. k. folkstyrelsekommittén. Dess utredningsarbete bör enligt direktiven (JU 1984:23) främst syfta till att förbättra medborgarnas möjligheter att göra sitt inflytande gällande i politiken och att bl. a. stärka ställning i olika hänseenden. Under det författningsarbete som pågått i vårt land har någon samlad översyn av kontrollfunktioner inte kommit till stånd. Med hänsyn härtill och till vad som ovan anförts om ökade insynsmöjligheter för revisorerna anser vi det påkallat att folkstyrelsekommitténs uppdrag utvidgas till att omfatta även en utredning av frågan om revisorers ställning och verksamhet samt frågan om kontrollmakt i övrigt. Med hänvisning härtill hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående en översyn av kontrollmakt. () ()