ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G802299 · 1985-01-10 00:00:00 — m. fl. Ersättning till döva och hörselskadade för merkostnader för texttelefon I finns ca 8 000 döva personer, varav ca 200 är dövblinda. Utöver dessa finns mellan 70 000 och 80 000 hörselskadade. gavs möjligheten till döva och gravt hörselskadade att som tekniskt hjälpmedel fås. k. texttelefon, dvs. möjligheter att kommunicera med hjälp av bildskärm. finns det drygt 4 000 texttelefoner utlånade på statens bekostnad. Självklart har dessa möjligheter betytt väldigt mycket för den döva gruppen när det gäller att bryta isoleringen och kunna komma i kontakt med andra människor. Förfarandet vid telefonering med texttelefon sker antingen mellan två texttelefoner med bildskärm eller med hjälp av förmedlingscentralen. Den hörande kan alltså på vanlig telefon ringa centralen och kommunicera med en döv eller vice versa. Tyvärr har det visat sig bli oacceptabla kostnader för denna typ av samtal. Några av orsakerna är dels att förmedlingscentralerna ligger långt från många abonnenter, vilket medför högre taxa, dels att alla samtal som sker via texttelefon nödvändigtvis måste ta flerdubbelt så som ett vanligt samtal eftersom allt skall skrivas ner. Detta har medfört att många döva och hörselskadade som till en början ansåg att texttelefonen var en klar tillgång blivit alltmer tveksamma till användningen av den med tanke på de merkostnader det blir. I debatten har sagts att handikappersättningen skall ersätta dessa merkostnader men så är tyvärr inte fallet. Ersättningen skall räcka till så mycket annat än telefonen. Det måste dessutom vara ett självklart krav att man som döv/hörselskadad skall ha samma möjligheter att meddela sig med andra som övriga har. Texttelefonen kan dessutom rent praktiskt innebära att den döves behov av teckentolk minskar. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi att hos regeringen begär förslag att regler utarbetas så att handikappade som har texttelefon kan använda den på samma villkor som andra använder en vanlig telefon. () () () () () () mlnab/gotab 198S 79592
mot · G802302 · 1985-01-10 00:00:00 — m. fl. Minskad användning av vägsalt kommer under innevarande vinter att i stor skala använda ett syntetiskt framställt medel som kallas för Ökotau. Detta skall ersätta vägsaltet på vintervägarna. Ökotau innehåller syntetiskt urin, vilket har visat sig vara effektivare än salt utan att skada djur- eller växtlivet. Även skador på betong, som salt åstadkommer, elimineras. Enligt uppgift torde kostnaden inte vara högre än för salt. F. n. används betydande mängder vägsalt: Användning av vägsalt innebär stora problem. En del av vägsaltet går direkt ut i grundvattnet. Kloridhalten ökar i grundvattnet och vid stora mängder blir vattnet direkt hälsovådligt. Kännetecknande för saltningen är, liksom på andra områden där kemikalier sprids, att man vet lite eller ingenting om effekterna på miljön på lång sikt. Därför är det viktigt att forskningen kring saltningens skadeverkningar på miljön intensifieras. Självfallet måste allt göras för att rädda människoliv i trafiken. Åtgärder som bättre snöröjning, trafikhastighetsbegränsningar, bättre övervakning och i speciellt svåra situationer sändning bör användas i ökad utsträckning framför vägsalt. har tidigare behadlat motioner som berört användningen av vägsalt. Vid ställningstagande till dessa motioner har hänvisning ägt rum till pågående utrednings- och försöksarbete. Vi har tidigare framfört nödvändigheten av att forskningen kring vägsaltets skadeverkningar intensifieras, och enligt vår uppfattning bör pröva att också använda det västtyska syntetiska medlet Ökotau. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär åtgärder för att intensifiera forskningen kring användning av andra medel än vägsalt för att på ett bättre sätt klara våra vintervägar. () ()
mot · G802303 · 1985-01-10 00:00:00 — Syftemålet med statliga exportfrämjande medel är att stödja företagens exportansträngningar direkt och på ett konkret sätt. Principerna för att nu gällande exportstöd skall kunna utgå är bl. a. att i ett projekt skall minst tre företag delta. För vissa branscher kan detta vara svårt att kunna genomföra i praktiken, och det innebär då hämningar på de företag som önskar göra satsningar på exportmarknaden. För trähusbranschen är dagens bestämmelser hämmande. Ett företag som har för avsikt att etablera sig på utlandsmarknaden genom försäljningskontor och uppförande av visningshus har inga möjligheter att nu erhålla något bidrag. Situationen för den svenska trähusbranschen är mycket besvärlig. Gjorda utredningar visar en femtioprocentig överkapacitet. Enda möjligheten att förhindra en omfattande nedläggning, och därmed minskade sysselsättningstillfällen, är att man kan skapa ökade förutsättningar för export. har tidigare behandlat motioner med liknande krav. ställningstagande har varierat från hänvisning till pågående utredningar som till de handelsavtal som har ingått med EFTA och EG. Under förra sa bl. a. följande: En viss flexibilitet föreligger i det stöd som administreras av . Vissa möjligheter finns således att ge individuellt stöd. var heller inte främmande för att sådana möjligheter behöver utvecklas . Enligt min uppfattning är det nödvändigt att man inte skjuter ett sådant ställningstagande . Då kan det vara för sent för många exportsatsande företag. Därför ser jag det som angeläget att flexibla stödformer införs under kommande budgetår. Därför bör inte kravet på minst tre företag vara en förutsättning för att exportstöd skall kunna utgå. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen skyndsamt vidtar sådana åtgärder att exportstöd kan utgå även om villkoret om tre samverkande företag inte uppfyllts.
mot · G802307 · 1985-01-10 00:00:00 — Skolundervisning om djurens behov och livsvillkor Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:306 hemställer att beslutar att uttala att skolans biologiundervisning skall inriktas på att studera djurens behov och livsvillkor och att eleverna inom ramen för undervisningen inte bör utföra djurdissektioner.
mot · G802308 · 1985-01-10 00:00:00 — Till förra årets riksdag motionerade undertecknad om att nationalsången borde avsluta exempelvis radiosändningar och varför inte även TVsändningar. Förslaget kunde inte godtas av , vi får ju aldrig uttala någon vilja mot ett statligt verk, trots att vi skall vara högsta beslutande organ i . Dess bättre godtogs min motion med något enstaka särfall mycket positivt. Exempelvis tog upp frågan och lärde barnen sjunga vår nationalsång. Massor av brev kom där man uttryckte sin glädje över att någon folkvald vågade sätta på pränt, att vi gott kan vara litet mer fosterländska av oss. har vi nu proklamerat som vår riktiga nationaldag och naturligtvis också . Firandet av denna dag har ökat och svenska folket visar en större benägenhet att värna om vårt fosterland. Jag anser att det skulle vara värdefullt att vi ytterligare markerade vikten av nationaldag genom att göra denna dag till helgdag. Det är viktigt att våra barn och ungdomar fostras till att tänka på vilken förmån det är att få bo i ett land där man kan tänka och tala fritt. Med hänsyn till detta och mycket annat borde vara helgdag. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts att göra nationaldag till helgdag.
mot · G802309 · 1985-01-10 00:00:00 — och i Översyn av upphandlingsförordningen Arbetslösheten i är alltför hög. Regeringen har misslyckats med sin sysselsättningspolitik. Det håller på att utvecklas en strukturarbetslöshet med växande andel långtidsarbetslösa. Detta innebär en ökad obalans mellan olika regioner. Denna obalans förstärks genom att det arbetsmarknadspolitiska stödet kan ge icke avsedda effekter. När arbetsmarknadspolitiska åtgärder sätts in i en region för att motverka arbetslösheten händer det ofta att det inte blir den aktuella regionens egen arbetskraft som tas till vara eller den egna ortens entreprenörer och maskiner. Anbud läggs in på arbetet i fråga och uppdraget kan gå till entreprenörer från andra delar av landet. Exemplen från är många där entreprenörer från andra län fått arbete men där den aktuella ortens entreprenörer stått utan arbete för sina maskiner. Därmed förfelar det arbetsmarknadspolitiska stödet sin uppgift. Uppgiften är att skapa sysselsättning i den ort som fått stödet och att ta till vara arbetskraften just där. Mot denna bakgrund anser vi det viktigt att upphandlingsförordningen ändras, så att arbetskraft och maskintjänst tas från det egna länet. Det bör kunna gå att få fram konkurrenskraftiga anbud även inom länet. En översyn av upphandlingsförordningen bör därför göras för att den bättre skall svara mot den aktuella regionens egna sysselsättningsbehov. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär översyn av upphandlingsförordningen enligt motionens intentioner.
mot · G802310 · 1985-01-11 00:00:00 — Den antagna bevissäkringslagen - som äger tillämplighet inom praktiskt taget hela skatte- och avgiftsområdet - gör det formellt möjligt att med våld tränga in i en enskild persons bostad och hem för att eftersöka bevismedel utan att det föreligger någon som helst misstanke om brottsligt förfarande. Detta intrång i den enskildes är av samma slag som husrannsakan enligt ; för företagande av sådan åtgärd krävs emellertid bl. a. att det förekommer anledning att anta att det förövats brott av viss svårighetsgrad. Eftersökning - ett förledande ord för vad åtgärden i själva verket innebär - kan också äga rum på den granskades kontor eller på kontor tillhörig den som har uppdrag för den granskade i dennes verksamhet. Bevissäkringslagen innehåller även andra instrument för att tillgodose det allmännas skatteintresse, nämligen beslag och försegling. Ej heller här krävs misstanke om brott. Det är icke förenligt med rättssäkerheten och respekten för den enskildes integritet att den enskilde skall kunna utsättas för sådant allvarligt intrång i de grundläggande fri- och rättigheterna som bevissäkringslagen innebär (2 kap. 6 § regeringsformen) utan att ens kunna tillvitas misstanke om brott. I alldeles särskild hög grad gäller detta institutet eftersökning, som är av samma natur som husrannsakan. Eftersökning kan t. o. m. äga rum utan den granskades vetskap. Det kan verkligen betvivlas att det förfarandet har stöd i det allmänna rättsmedvetandet, att kronofogden har rätt att bryta sig in i någon enskilds hem för att söka efter räkenskapsmaterial trots att den enskilde icke ens misstänks för brott. Än mer stötande torde åtgärden uppfattas, om den enskilde inte förrän i efterhand får kännedom om det legala inbrottet. Av hänsyn till den fundamentala rättsgrundsatsen om likhet inför lagen bör det allmänna icke ha tillgång till andra maktmedel än dem som står den enskilde till buds då det gäller att hävda anspråk på betalning. Avslutningsvis förtjänar att framhållas att kammarrätten i i inlaga till regeringen förordat en översyn av lagarna om bevissäkring och betalningssäkring under hänvisning till rättens erfarenheter av tillämpningen utav lagarna i fråga. På nu upptagna skäl och då vad skatteutskottet anfört med anledning av en tidigare motion av liknande innehåll (SkU 1983/84:35) icke föranleder annat bedömande hemställer jag att hos regeringen begär förslag om sådana ändringar i bevissäkringslagen att lagen skall få tillämpas endast om skälig misstanke om brott av viss svårighetsgrad föreligger samt att beslut om säkringsåtgärd får fattas enbart av länsrätt.
mot · G802311 · 1985-01-10 00:00:00 — 1984/85 311-319 Slopande av skattereduktionen för fackföreningsavgift erhålls en skattereduktion för fackföreningsavgift , maximalt . Har facket kollektivanslutit sina medlemmar till socialdemokratiska partiet erhålls också en skattereduktion på partiavgiften i motsvarande grad. I inget fall kan avgifter eller gåvor till ideella eller politiska föreningar undandras beskattning. Jämfört med övriga politiska partier, som inte accepterar kollektivt anslutna medlemmar, är förhållandet uppenbart orättvist. Enklaste sättet att återskapa likvärdiga förhållanden för alla politiska partier är att avskaffa skattereduktionen för fackföreningsavgifter. Från moderata samlingspartiet har detta förslag tidigare framförts och föreläggs också innevarande . Skulle förslaget avslås bör andra åtgärder vidtas för att skapa rättvisa. Detta kan ske genom att antingen partiavgiften undantas från skattereduktionen eller att individuellt anslutna medlemmar i andra partier erhåller skattereduktion för sin medlemsavgift till politiskt parti. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar avskaffa skattereduktionen för fackföreningsavgift, 2. att , om yrkande 1 inte vinner bifall, beslutar att den del av fackföreningsavgiften som är medlemsavgift till det socialdemokratiska partiet undantas från skattereduktion.
mot · G802312 · 1985-01-10 00:00:00 — i och av inkomst vid uthyrning av fritidshus Inkomstberäkningen av en- och tvåfamiljsfastigheter som uteslutande utnyttjas som bostad åt ägaren - stadigvarande eller som fritidsbostad - sker enligt en schablonmetod (24 § 2 mom. och 25 § 3 mom. kommunalskattelagen). Om fastigheten brukar användas även för annat ändamål än stadigvarande bostad, t. ex. uthyrning åt sommargäster, tillämpas schablonmetoden endast om bruttointäkterna av uthyrning inte överstiger . eller av fastighetens taxeringsvärde. Denna schablonmetod upplevs som enkel och lätt att tillämpa av såväl fastighetsägarna som av taxeringsmyndigheterna. På grund av den enkla hanteringen begränsar många fastighetsägare medvetet uthyrning av villor och fritidshus till sommargäster så att inkomsten av sådan uthyrning inte överstiger gränsbeloppet på . eller av taxeringsvärdet. Man avstår således från högre hyresinkomster för att slippa tvingas redovisa fastigheten som hyresfastighet, vilket kräver ett betydligt mer omfattande underlag för att den skattskyldige skall kunna fullgöra deklarationsskyldigheten på ett korrekt sätt än vad schablonmetoden gör. För - liksom för övriga turistlandskap - utgör turismen en viktig näringsgren. Turister och övriga sommargäster tillför länen betydande inkomster och bidrar till att servicenivån (affärer av olika slag, näringsställen, pensionat m. kan bibehållas på en nöjaktig nivå , detta till gagn för den bofasta befolkningen, främst i glesbygden. 1984 var efterfrågan på privata stugor och lägenheter större än tillgången under högsäsongen, säkerligen beroende på att semesterkostnaderna blir överkomliga genom detta sommarboende framför allt för barnfamiljer. Det är därför angeläget att i högre grad försöka stimulera ägare till sådana bostäder att ställa dem till turisternas förfogande. Med de hyrespriser som f. n. råder passeras den skattefria 4 000-kronorsgränsen . Om gränsbeloppet höjdes skulle säkerligen uthyrningsperioden förlängas , till gagn framför allt för semestrande barnfamiljer. Gränsbeloppet höjdes 1980 till . Denna summa motsvarar nu . (beräkning med hjälp av basårsindex). Vi anser att det nu är dags att höja beloppsgränsen till ett halvt basbelopp. Ändringen bör träda i kraft och tillämpas första gången vid taxering och alltså gälla beträffande uthyrningar . Turistnäringen i har just nu goda förutsättningar att locka svenskarna att stanna hemma i eget land. Fritidshus är attraktiva och med ökad skattefrihet skulle fler bli intresserade av att hyra ut sina bostäder. Turistsverige skulle få ett välbehövligt handtag utan att statsutgifterna ökades nämnvärt, om ens något. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar ändra beloppet . i punkt 6 tredje stycket anvisningarna till 24 § kommunalskattelagen till ett halvt basbelopp och att de nya bestämmelserna tillämpas första gången vid taxering. () () 1* 1984/85.
mot · G802316 · 1985-01-10 00:00:00 — Ett nytt polishus i kommun har ett polishus som inte är rationellt. Polisväsendet har tvingats dela upp verksamheten på tre olika ställen inom kommunen. Det är av största vikt att polisens olika enheter har nära kontakt med varandra för att arbetet skall bli effektivt. Kommunen behöver därför ett nytt polishus. Planer för ett nytt polishus finns redan. Enligt dessa rymmer det tänkta nybygget också ett allmänt häkte. finns ett allmänt häkte i , vilket används för hela . Detta är från många synpunkter inte tillfredsställande. Långa transporter och platsbrist är två vägande skäl för ett snabbt beslut om nybygge i . För detta talar också det mycket besvärande arbetsmarknadsläget i . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om nödvändigheten av att ett nytt polishus i projekteras och att byggandet prioriteras.
mot · G802317 · 1985-01-10 00:00:00 — Rätt till ledighet för frivilliga försvarsinsatser Incidenterna vid våra kuster, det skandinaviska områdets militärgeografiska och strategiska betydelse m. m. visar hur viktigt vårt försvar är för en trovärdig, oberoende säkerhetspolitik. Det förefaller mot bakgrund av de senaste årens utveckling angeläget med nya politiska initiativ för att ytterligare höja försvarets fredsbevarande effekt. Den starka försvarsviljan i har varit en förutsättning för att man bl. a. i samband med förstärkning av utbåtsjaktskapaciteten kunnat få till stånd breda lösningar och politisk enighet. Våra frivilliga försvarsorganisationer med mer än 600 000 anslutna medborgare är också unika, internationellt sett. Men viljan till frivilliga försvarsinsatser tillvaratas tyvärr alltför dåligt. Frivilligorganisationernas andel av försvarsanslagen är också mycket blygsam, . Om frivilliginsatserna byggs in i försvarets verksamhet i större utsträckning kan försvaret verkligen bli hela folkets angelägenhet. Exempelvis borde landets sjövärnskårer kunna direkt engageras i viss båtburen kustövervakning, hemvärnets och beredskapsuppgifter utökas ytterligare osv. En förutsättning för utökade frivilliginsatser är att medborgarna får rätt att vara lediga från sina civila arbeten i viss omfattning. Så är det inte . Man har lagstadgad rätt till ledighet för studier, men inte samma rätt till ledighet för att göra en frivillig försvarsinsats. Likaså har alla rätt till ledighet för fullgörande av fackliga och politiska uppdrag. En satsning på frivilligförsvaret stärker folkförsvarstanken, understryker vårt försvars defensiva inriktning och ger ökad trovärdighet åt en fredsbevarande säkerhetspolitik. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att hos regeringen begära förslag om lagstadgad rätt till ledighet för insatser i frivilliga försvarsorganisationer.
mot · G802320 · 1985-01-11 00:00:00 — 1984/85 320-327 m. fl. Arbetslivets villkor är av vikt för den enskilde och har därför varit under ständig debatt. Den enskilde arbetstagarens arbetsmiljösituation påverkas starkt av utvecklingen. För att möta problem som uppstår inom olika verksamhetsområden är det av vikt att yrkesinspektörerna har en så god och allsidig utbildning som möjligt för att klara sin svåra uppgift. Arbetsmiljölagens klart uttalade krav att arbetet skall anpassas till människans fysiska och psykiska förutsättningar måste uppfyllas. Rekrytering av yrkesinspektörer måste ske från grupper med god yrkeskunskap som de bör ha en så allsidig utbildning som möjligt från olika ämnesområden. Situationen för dagen synes vara att i stort sett alla har gymnasial utbildning. Av inspektörerna har civilingenjörsutbildning, forskarutbildning och teknikerutbildning. Av vad som framgår av detta är kåren välutbildad men saknar utbildning i en del kompletterande ämnen. I t. ex. arbetarskyddsstyrelsens inspekförsutbildning ingår en psykosocial utbildning , vilket är alltför litet. Fler exempel kan anföras. Det är t. ex. allmänt känt att de psykosociala arbetsmiljöproblemen ökar och ställer därmed ökade krav på inspektörerna, som ofta saknar erforderlig utbildning. Med vad som anförts synes det helt klart att en översyn av yrkesinspektörsutbildningen bör komma till stånd som det måste understrykas att kravet på yrkeskompetens inom olika verksamhetsområden ej får eftersättas. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen begär en översyn av riktlinjerna för utbildningen av yrkesinspektörer. () () 1 1984/85.
mot · G802321 · 1985-01-11 00:00:00 — och av civil och militär sjukvård Till vår förvåning har vi under hand erfarit att det finns allvarliga brister när det gäller samordningen av den civila och militära sjukvården. Man kanske i första hand tänker på vad som kan uppnås personalmässigt genom här ifrågavarande samordning. Men denna vinst är kanske inte alltid så stor som många tror, i vart fall när det gäller läkare. Man har nog trots allt behov av läkare som har god kännedom om vad den militära tjänsten kräver. Vi tror dock att det finns en hel del att vinna genom en bättre samordning även av den öppna vården. Detta torde speciellt gälla på orter, där det är brist på läkare. Men sannolikt kan man uppnå de största besparingarna genom en långtgående samordning av den slutna vården vid civila och militära sjukvårdsenheter. Ja, vi vill faktiskt ifrågasätta behovet av militärsjukhus vid de flesta förband! Vi menar att det vanligen bör vara tillräckligt med någon form av enkel öppenvårdsenhet vid större militära förband, under det att besvärligare laboratorie- och andra specialundersökningar efter remiss bör utföras vid närmaste civila vårdinrättning med erforderliga resurser. När det gäller sluten vård av militär personal, som inte anses kunna förläggas till det egna logementet/rummet, så bör denna så gott som alltid med fördel kunna förläggas till närmaste civila lasarett/sjukhus. Givetvis måste man dock förläggningsort för förläggningsort tillsammans med landstingen undersöka i vilken mån besparingar kan uppnås genom en bättre samordning av civil och militär sjukvård på aktuella orter. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen i samråd med resp. landsting utreder vilka möjligheter som föreligger att genom ökad samordning av militär och civil sjukvård uppnå största möjliga besparingar.