mot · G802323 · 1985-01-12 00:00:00 — Fr. o. m. /83 infördes en ny läroplan för . Från samma tidpunkt inskränktes den obligatoriska betygsättningen i till årskurserna 8 och 9. Jag anser att denna betygsättning inträffar för sent och för sällan. Dessutom avspeglar strävan hos en del politiker att skapa en i det närmaste betygsfri grundskola inte den allmänna inställningen till betyg. publicerades en SIFO-undersökning om folks inställning till betyg. På frågan om vi skall fortsätta ge betyg på eller om dessa skall avskaffas svarar fortsätta. vill avskaffa betygen. På frågan om vi bör ge betyg fler terminer än i årskurserna 8 och 9 vill ha detta, tycker det är lagom och vill ge betyg vid färre tillfällen. drar själv slutsatsen att de som vill avskaffa betygen arbetar att döma av vår undersökning mot folkmajoritetens vilja. Man hänvisar till en tidigare undersökning, gjord 1970, då ville avskaffa betygen och ville behålla dem. Då den nu publicerade undersökningen gällde enbart , kunde man ha förväntat sig att fler skulle vilja avskaffa betygen. Så är inte fallet. drar slutsatsen att betygen vinner snarare än förlorar i opinionen. Det finns enligt min uppfattning ingen vettig anledning att vidhåller ett beslut som inte har stöd vare sig hos föräldrar eller elever. har hitintills uttalat att betygen behövs som ett urvalsinstrument till vidareutbildning. Detta är riktigt och viktigt. Men betygen behövs också för att ge information och motivation genom alla stadier av såväl grundskola som gymnasium. Genom att sätta betyg först av den obligatoriska skolan undandras eleverna viktig information om och bedömning av sina prestationer i skolan. Det är också otillfredsställande att först i årskurs 8 få reda på vilka ökade insatser som eventuellt måste till för att komplettera kunskaperna. Den information som betygen ger åt såväl elever som föräldrar bör kompletteras med återkommande samtal. Detta har visat sig fylla en stor uppgift i arbetet med att skapa personliga relationer mellan föräldrar och lärare. Denna personliga kontakt är också viktig när det gäller att förklara vad som döljer sig bakom betygssiffrorna. Av vikt är också att betygen innehåller så många betygssteg att en rättvisande betygsättning blir möjlig. För att uppnå detta behövs förmodligen en sjugradig skala. Det är också rimligt att eleverna ges möjlighet att senare i livet komplettera och förbättra sina slutbetyg från . Det svenska utbildningssystemet bygger ju i hög grad på tesen det är aldrig för sent att utbilda sig. Då kan det inte vara rättvist att undandra ungdomar denna möjlighet att bättra det som fordom brast. Det är också oerhört viktigt att vi får till stånd s. k. viktning av betygen. Det kan inte vara rimligt att betyget för t. ex. filosofi skall väga lika mycket som t. ex. matematik. Eller som en elev uttryckte det: Man behöver ju inte vara jättebra i matte för att bli en bra herrfrisör. Utan en vettigt genomtänkt viktning av betygen får vi inte rätt man eller kvinna på rätt plats och tar inte till vara olika elevers speciella begåvning. Med anledning av ovanstående hemställer jag 1. att beslutar att upphäva det tidigare fattade beslutet att betygen endast skall vara obligatoriska i årskurserna 8 och 2. att beslutar att uttala att betyg bör ges i årskurserna 3, 6 och 7 samt under höst- och vårterminerna i årskurserna 8 och 3. att beslutar att betygsskalan skall vara sjugradig, 4. att beslutar att bestämmelserna ändras så att alla elever ges rätt att utan tidsbegränsning komplettera sina slutbetyg från , 5. att beslutar att ett system för viktning av betygen genomförs.