mot · G802974 · 1985-01-22 00:00:00 — m. fl. Översyn av den utrikespolitiska forskningen Som har försökt uppmärksamma på uppvisar den utrikespolitiska forskningen en splittrad bild. Forskningen bedrivs på en rad olika institutioner, institut och stiftelser utan att någon egentlig samordning sker. Regeringen bör därför göra en översyn av forskningsverksamheten inom det utrikespolitiska området. har en lång tradition och högt anseende på området. Vid den nämnda översynen bör ges en samordnande funktion. Vi vill här också särskilt uppmärksamma behovet av översyn av den del av den utrikespolitiska forskningen som gäller säkerhetspolitiken. Ämnet säkerhetspolitik - brett definierat och ofta med en för allmänheten oklar innebörd - har blivit i växande grad aktuellt. Uppmärksamhet har också ägnats den i landet pågående säkerhetspolitiska forskningen - dess inriktning, organisation, prioriteringar, medelstilldelning, lokalisering. Säkerhetspolitisk forskning bedrivs f. n. främst vid FOA och samt i viss utsträckning också vid vissa universitetsinstitutioner. Den forskning som bedrivs inom SIPRI:s ram har en internationell prägel. Det är värdefullt att som ett internationellt forskningsorgan kan ge fristående bidrag till kunskapsuppbyggandet på nedrustningsområdet. För , som ett alliansfritt land, är det utomordentligt angeläget att ha tillgång till inhemsk säkerhetspolitisk expertis, i den mån så över huvud taget är möjligt stödd på egen forskning i säkerhetspolitiska frågor. Detta gäller naturligtvis i första hand analyser av närområdet, och , men måste självfallet också ses i ett vidare perspektiv. Säkert föreställer sig ingen att det skulle vara möjligt, eller ens önskvärt, att vi inom landet skulle kunna på det säkerhetspolitiska forskningsfältet göra oss helt oberoende av internationella institutioner, forskare och datasamarbete. Kravet måste emellertid gälla möjligheten till oberoende och självständighet i analyser och bedömningar; att bygga upp och vidmakthålla en sådan kompetens kräver långsiktiga satsningar och en kraftsamling av tillgängliga resurser. finns ett ökande intresse för det nordiska området, nya tendenser på det militärtekniska och strategiska området, nya förhandlingsinitiativ och en stigande insikt om de risker vi alla löper. Det är därför angeläget att ett samlat grepp tas för att utreda den säkerhetspolitiska forskningens framtid. Icke minst angeläget synes vara att möjliggöra och slå vakt om en på en gång oberoende och kritisk, relevant och solid forsknings- och studieverksamhet, som även på lång sikt skall kunna formulera alternativ för ett aktivt svenskt internationellt agerande. Möjligheterna att genom en koncentration av resurser skapa ett centrum för säkerhetspolitisk forskning i landet bör också klarläggas. Även en aktiv avspänningspolitik kräver strategiska studier och analyser av internationella makt- och balansförhållanden. har åtnjutit även en internationellt stark expertposition i nedrustningsfora, främst avseende kärnvapen och kemiska stridsmedel. En ökande komplexitet i den internationella miljö som omger oss kommer att ställa växande krav på vår framtida förmåga till säkerhetspolitisk bedömning och analys. Vi föreslår därför att den säkerhetspolitiska forskningens framtida utformning blir föremål för utredning. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar hos regeringen begära en översyn av den utrikespolitiska forskningens samordning samt den säkerhetspolitiska forskningens utformning. () ()