ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G902t283 · 1985-01-01 00:00:00 — Motion till 1985/86:T283 (fp) Handikappanpassningen av kollektivtrafiken har utfärdat föreskrifter om handikappanpassad kollektivtrafik. Föreskrifterna är utförliga och tillmötesgår säkerligen de flesta krav som kan ställas. Handikappanpassningen avser dels nya färdmedel, som levereras anpassade, dels äldre som successivt byggs om. Ombyggnaden för handikappanpassning skall vara genomförd . Målsättningen - att kollektivtrafiken skall handikappanpassas - är således klar, men frågan är om inte delmål kunde uppnås tidigare. Ofta verkar man vilja ta för stora grepp: kostnaderna blir för höga och ingenting blir utfört. Skulle inte SJ kunna börja med målsättningen en vagn i varje tåg med direktinsteg, handikapptoalett och plats för flera rullstolar? Kunde inte åtminstone de större bussbolagen försöka få någon del av sin busspark lättare tillgänglig för rörelsehindrade och tala om på turlistan när dessa bussar går? Inte en enda av flygbussarna till är exempelvis handikappanpassad. Trafikmedlens tillgänglighet är inte bara en fråga för de direkt handikappade utan betyder också mycket för alla med större eller mindre rörelsehinder, t. ex. de flesta äldre människor. Många av dessa drar sig för både att åka tåg och buss på grund av svårigheten att ta sig upp och ner på de ofta höga trappstegen. Kraven på färdtjänst ökar därigenom. Praktiskt taget allt som görs i trafiken för rörelsehindrade är också till nytta för transport av barn: ramper, direktinsteg, större utrymmen underlättar lika mycket för en barnvagn som för en rullstol. Vi skulle som vi skapar ett handikappvänligare samhälle också skapa ett barnvänligare - en viktig åtgärd i . Med anledning av ovanstående hemställer jag att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna att skyndsamma åtgärder bör vidtas för att handikappanpassa kollektivtrafiken i enlighet med tidigare beslut.
mot · G902U502 · 1985-01-01 00:00:00 — Motion till 1985/86:U502 () handel med varor från ockuperar i strid mot internationell rätt, vilket fastslagits av i och av . Rasförtrycket är lika hårt i som i själva . Internationella påtryckningar mot för att förmå att dra tillbaka ockupationstrupperna har varit verkningslösa. Det är viktigt att fortsätter det intensiva arbetet för att få till stånd bindande beslut i om bojkottåtgärder mot . har i allmänhet följt principen att bojkottåtgärder skall beslutas av säkerhetsrådet för att skall följa sådana rekommendationer. Den sydafrikanska apartheidpolitiken har bedömts göra dessa länder till särfall. Det är ytterst angeläget att förmå att ge folk rätten att själv forma sin framtid. bör därför upphöra med all handel med produkter från och också helt dra tillbaka all verksamhet i övrigt i landet tills har fått en representativ regering. har i en deklaration antagen slagit fast att all handel med är olaglig. har ställt sig bakom denna deklaration. Ett svenskt förbud mot handel med bör följa denna deklaration. I denna deklaration slås fast att ingen utan tillstånd av får prospektera, utvinna, förädla, använda, sälja, exportera eller distribuera resurser från ; såväl animalieprodukter och mineraler som andra naturresurser omfattas av FN-deklarationen, liksom transport av produkter från . En svensk lagstiftning bör ha som syfte dels att handel mellan och upphör, dels att andra länder inför liknande lagstiftning. Gattreglerna, som brukar anföras som hinder för bojkottåtgärder mot , är inte tillämpbara på som inte är medlem av . Det faktum att - som är medlem - illegalt ockuperar bör inte ändra på detta förhållande. import från är visserligen ytterst begränsad. Den som finns måste dock anses stå i strid med dekret, vilket är oacceptabelt. Eftersom står under FN:s förvaltning bör rimligen efterkomma beslut som fattats av och generalförsamlingen. Med hänvisning till det anförda hemställs U502 1. att beslutar att förbjuda handeln med varor från , 2. att beslutar att uttala sig för att internationella arbete för bindande beslut om bojkottåtgärder mot fortsätter och intensifieras.
mot · G902U516 · 1985-01-01 00:00:00 — Motion till 1985/86:U516 m. fl. (vpk) Visumfrihet mellan och Ländernas ömsesidiga förbindelser skall självfallet präglas av likaberättigande dvs. samma rättigheter och skyldigheter. Det gäller också pass- och visumfrågor. Svenska medborgare kan utan passtvång besöka övriga nordiska länder. Denna vår rätt motsvaras av samma rättighet för medborgare i de nordiska länderna att besöka . För övriga länder gäller passtvång för svenska medborgare liksom för icke-nordiska medborgare som besöker . En hel del länder kräver visum för att tillåta inresa för svensk medborgare. Samma förhållande gäller då för dessa länders medborgare när de vill besöka . Viseringsbestämmelserna mellan och är således ömsesidiga. Samma ömsesidighet gäller inte de svensk-amerikanska förbindelserna. Medborgare från kan utan viseringskrångel besöka . Svenska medborgare som vill resa till avkrävs däremot visum. Och inte nog därmed. De måste också underkasta sig förnedrande utfrågningar bl. a. i fråga om politisk hemvist. Sympatier för ett av riksdagspartierna anses i hög grad diskvalificerande för en resenär till . strävan bör naturligtvis vara öppna gränser och fritt resande. Vi bör eftersträva ett totalt avskaffande av pass- och viseringsbestämmelser. Men så länge sådan bestämmelser finns skall de vara ömsesidiga. Våra nuvarande förbindelser med på detta område kännetecknas av svensk underkastelse och underdånighet gentemot stormakten. Denna förnedrande situation måste förändras. Den bör ta upp förhandlingar med regeringen i om svenska medborgares rätt att besöka utan viseringstvång. Om sådana förhandlingar blir resultatlösa bör omgående införa viseringstvång för US A-medborgare som skall besöka . Eftersom vårt land omfattar de demokratiska fri- och rättigheterna skall självklart ett eventuellt viseringstvång för USA-medborgare inte förenas med efterforskningar om Sverige-besökarens politiska uppfattning. 1 1985/86. Med hänvisning till vad sorn anförts hemställs U516 att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om ömsesidighet i fråga om pass- och viseringsbestämmelser. (vpk) (vpk)
mot · G902ub209 · 1985-01-01 00:00:00 — Motion till 1985/86 :Ub209 m. fl. (vpk) Översyn av skolans sexualundervisning Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:L212 föreslås att hos regeringen hemställer om initiativ till en översyn av skolans sexualundervisning i enlighet med vad som anförs i motionen. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1985/86 Ub209213 1 1985/86.3 sami.
mot · G902ub271 · 1985-01-01 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub271 () Kostkunskap i skolan
mot · G902ub506 · 1985-01-01 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub506 m. fl. Utbildningen av personal inom barnomsorgen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:So607 föreslås 1. att uttalar att utbildningskapaciteten för personal inom barnomsorgen bör anpassas till den fortsatta utbyggnaden, 2. att hos regeringen hemställer om förslag till en enhetlig utbildning för personal i arbete i barngrupp inom barnomsorgen. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) i
mot · G902ub557 · 1985-01-01 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub557 m. fl. (s) Ombyggnad av lokaler för högskolan i I budgetpropositionen 1985/86:100, bil. 10, upptas inga medel för ombyggnad av lokaler för högskolan i (anslaget I 2. Byggnadsarbeten inom område). Medel för ombyggnad om 17 milj. kr. har beräknats av i anslagsframställning /87. Byggstart skulle enligt ske . Objektet är det enda utanför Stockholm-Uppsala-området som av prioriterats inom området högre utbildning och forskning. Verksamheten vid högskolan i har bedrivits i lokaler, som förhyrts genom försorg. Fr. o. m. /86 har en betydande del av verksamheten överförts till statliga lokaler (f. d. regementslokaler tillhöriga trängregemente). Byggnadsprogram kommer att underställas regeringens prövning. På grund av den mycket besvärliga lokalsituationen har i etapper tvingats genomföra mindre ombyggnadsprojekt av dessa lokaler. kan emellertid endast drygt hälften av högskolans lokalbehov enligt fastställt lokalprogram tillgodoses inom de statliga lokalerna. Resterande lokalbehov täcks således genom förhyrning av lokaler, som inte är väl avpassade för högskoleverksamheten. Till detta kommer att en betydande del av en stor kasernbyggnad kontinuerligt värms upp men står outnyttjad samt att den som hyr ut lokaler till för högskolans räkning (kommun) är i stort behov av just dessa lokaler för egen verksamhet. Starka skäl talar således för att en ombyggnad bör komma till stånd . Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att medel bör ställas till förfogande för ombyggnad av en kasernbyggnad inom f. d. trängregementes område i . () () () () ()
mot · G8021001 · 1985-01-22 00:00:00 — m. fl. Lokal utveckling inom särskolan Fr. o. m. /84 utgår särskilda medel för utvecklingsinsatser för att förbättra arbetssituationen på lågstadium. har föreslagit att även särskolan skall få del av nämnda medel. Undertecknade vill instämma i det förslaget. Det är angeläget att den stimulans för utveckling som erhållit genom det särskilda anslaget även kan komma särskolan till del. Vi anser nämligen att särskolan har precis samma problem som den vanliga , t. ex. svårigheter vid överföring förskola - lågstadium. kan problemen t.o. m. vara större i särskolan. Ett sådant är de svårigheter som uppstår vid övergången från grundskola till särskola. Vidare förhåller det sig rent allmänt så att särskola får lägre statsbidrag än de primärkommunala motsvarigheterna. Det innebär, att landstingen själva måste svara för en del av de kostnader som staten svarar för inom . Det finns en betydande risk för att landstingen därvid försummar särskoleverksamheten till förmån för annan mer omfattande och kostnadskrävande verksamhet, t. ex. sjukvården. Det vore en mycket olycklig utveckling med tanke på att särskolans elever verkligen tillhör en svag grupp, som är mycket beroende av samhällets omsorg och solidaritet. Mot denna bakgrund föreslår vi att uttalar att de medel som i budgeten avsatts för lokalt utvecklingsarbete på lågstadiet även skall komma särskolan till del. () ()
mot · G8021002 · 1985-01-18 00:00:00 — Motion 1984/85:1002 m. fl. Den statliga styrningen av bidragen till äldreomsorgen En utgångspunkt för äldreomsorgen är att äldre människor, så långt det är möjligt, skall kunna bo kvar i den egna hemmiljön. Byggandet av är därför en positiv utveckling, som innebär att fler äldre kan leva ett självständigt och normalt liv än som eljest skulle varit möjligt. Detta har haft till följd att antalet platser i med helinackordering (ålderdomshem) fortlöpande minskar. Ett resultat som grundar sig på att de statliga bidragen till äldreomsorgen fått en sådan ensidig utformning, att de är styrande för kommunernas val och planering av boende- och vårdformer. Dock måste vi vara medvetna om att det finns äldre i de högre åldersgrupperna som har behov av helinackordering med mer omfattande tillsyn. Som en följd av befolkningsstrukturen kommer gruppen att kraftigt öka . Därför måste vi se till att även i fortsättningen ha kvar den boendeform som med helinackordering (ålderdomshem) utgör med det mått av tillsyn som dessa äldre både behöver och önskar. Om denna boendeform försvinner, kommer många äldre att hamna inom den medicinska långvården, och detta utan att ha det vårdbehov som långvården är avsedd att tillgodose. Detta i sin tur begränsar tillgången på de platser inom långvården som andra verkligt vårdbehövande köar för. Samhällsekonomiskt blir långvårdsalternativet som regel dyrare än en kvalificerad social omvårdnad. I årets budgetproposition tar socialministern helt avstånd från att göra några förändringar i nuvarande statsbidragsbestämmelser, trots att en enig riksdag tidigare gjort uttalanden, där man krävt att regeringen skyndsamt skulle presentera ett förslag, som syftar till att minska den ekonomiska styrningen av den kommunala äldreomsorgen. Dessa krav har ej gett något resultat. Kommunerna är de som bäst känner till behoven och önskemålen, därför måste de statliga bidragen få en sådan utformning att kommunerna själva får planera och bygga för den kommunala äldrevården. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om kravet på ett finansieringsförslag som minskar den ekonomiska styrningen av den kommunala äldreomsorgen. () () () ()
mot · G8021004 · 1985-01-23 00:00:00 — Motion 1984/85:1004 m. fl. Laglig rätt till effektiv smärtlindring vid förlossning Det är inte längre brist på läkare eller annan personal inom förlossningsvården som förhindrar ett förverkligande av riksdagsbeslutet , att alla kvinnor som så önskar skall ha rätt till en effektiv smärtlindring vid förlossning. Vad är det då som stoppar infriandet av löftet? Det enda svar som kan ges är att sjukhusen har en negativ attityd till smärtlindring. Det går inte att skjuta denna fråga . Vi föreslår därför en lagstiftning för att på så sätt garantera kvinnor en effektiv smärtlindring. I tidigare utskottsbehandling har utskottsmajoriteten konstaterat att mycket gjorts för utbyggnad av smärtlindring vid förlossning. Vpk kan inte dela denna uppfattning. I senast gjorda redovisning hur utvecklingen varit på området konstateras att mycket litet gjorts för att förverkliga kvinnors rätt till bra smärtlindring. får bara i runt tal av de födande kvinnorna riktig smärtlindring. De undersökningar som gjorts på behov av effektiv smärtlindring visar att av kvinnorna är i behov av en effektiv smärtlindring. Fördelningen på olika smärtlindringsmetoder är enligt siffror följande: pudendusblockad , paracervikalblockad , epiduralanestesi . Slår man ihop de olika procentsiffrorna kommer man upp i en hög andel kvinnor som fått smärtlindring. De olika metoderna ges dock under olika tidpunker under en förlossning. Man kan dela upp en förlossning i tre olika faser: ett förvärksarbete, ett vanligt värkarbete och ett utdrivningsskede. Det vanliga värkarbetet kan pågå och . Det är under denna fas kvinnor vanligen behöver mest effektiv smärtlindring. Under detta skede får endast av kvinnorna en effektiv smärtlindring i form av paracervikalblockad eller epiduralanestesi. Utdrivningsskedet går vanligen ganska snabbt, även om det också kan vara mycket arbetsamt. Under denna fas kan kvinnor få pudendusblockad, och har fått det. Det är alltså i det allra sista skedet av förlossningen som kvinnor får den hjälp de behöver. Under det långa värkarbetet ges inte kvinnorna den hjälp de har rätt att erhålla enligt riksdagsbeslutet . Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen hemställer om lagförslag, innebärande att beslut förverkligas, så att alla kvinnor som vill ha en effektiv smärtlindring vid förlossning också skall garanteras det. INGA (vpk) MARGÖ (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) HANS (vpk) i
mot · G8021005 · 1985-01-23 00:00:00 — Ett enhetligt system för rapportering rörande arbetsmiljöfrågor Regeringen tillkallade 1983 en särskild utredare med uppgift att se över yrkesinspektionen och den kommunala tillsynen. Att utreda huvudmannaskapet för tillsynsansvaret samt kostnadseffekter och rationaliseringsvinster i samband med eventuella förslag till förändringar var utredarens huvudsakliga uppgifter. Oavsett vilka förslag som blir resultatet av denna utredning kvarstår ett problem som inte omfattas av direktiven. F. n. finns nämligen inget enhetligt system för rapportering eller anmälan till tillsynsmyndigheten om att ett nytt företag startats. Detta är självfallet en brist. Vi motionärer anser att det är av stor betydelse för dem som arbetar i små, nystartade företag att tillsynsmyndigheten snabbt får kännedom om resp. företag för att arbetsmiljöfrågorna på ett riktigt sätt skall kunna följas upp. Det borde vara möjligt för regeringen att utfärda tilläggsdirektiv till ovan nämnda utredning så att frågan om tillskapande av ett enhetligt och generellt rapporteringssystem inryms i utredarens uppdrag. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen anhåller att utredningen om översyn av yrkesinspektionen och den kommunala tillsynen får i uppdrag att utreda frågan om tillskapande av ett enhetligt och generellt rapporteringssystem. () ()
mot · G8021006 · 1985-01-22 00:00:00 — Ett aktionsprogram mot allergier Trots allt som har gjorts framstår allergisjukdomama som mycket allvarliga och tycks också bli allt vanligare. Antalet människor som lider av olika allergier är mycket stort, och mycket tyder på att sjukdomen drabbar barn i allt större utsträckning. De allergiska barnens situation är mycket allvarlig och bör särskilt beaktas, då de ofta möts av oförstående reaktioner från sin omgivning. För de yrkesverksamma har också noterats en stark ökning av olika former av allergisjukdomar. Inte minst torde detta bero på den allt vanligare användningen av kemiska ämnen. Alla vi som drabbats av allergisjukdom i någon form måste forma vårt liv på ett helt annat sätt än andra människor. De förändringar av samhällsmiljön som erfordras är f. ö. av det slaget att de gagnar även dem som inte drabbats av allergiska reaktioner. Ett aktionsprogram mot allergierna skulle kunna inrymma en rad olika åtgärder som t. ex. Kraftigt utbyggd forskning Översyn av sjukvårdsresurserna Utbyggd friskvård Översyn av regler för utformning av offentliga lokaler Utbildning av och information till personal i barnomsorg och skolor Utformning av offentliga kommunikationer Ökade resurser till de allergisjukas organisation Information till allmänheten. Kravet på att kartlägga bilden av allergisjukdomar i samhället har förts fram i olika sammanhang. a. framfördes kravet på en parlamentariskt sammansatt utredning som skulle få till uppgift att framlägga förslag om ett aktionsprogram i syfte att hejda allergiernas utveckling. Utöver de åtgärder som här angetts i förslag till ett aktionsprogram, finns åtskilligt mer att göra. Något som i hög grad bidragit till att förvärra allergiproblemen är förekomsten av heltäckande mattor. tycks lyckligtvis dessa vara på avskrivning och det upplevs av alla allergiker som mycket positivt. Det är angeläget att heltäckande mattor tas bort i alla offentliga Framför allt bör de icke få förekomma i barndaghem, skolor och över huvud taget lokaler som barn vistas i. Växter i inomhusmiljön, tobaksrökning och förekomsten av husdjur som hundar och kattor är också sådant som bör ägnas mycket större uppmärksamhet än . Som allergiker upplever man ofta ett ringa hänsynstagande från t. ex. hundägare, som vid det här laget måste vara medvetna om hur oerhört många människor som känner av sin allergi när en hund finns i omgivningen. Allergisjukdomama har nått den omfattningen i vårt land att det är nödvändigt att få till stånd en bred och allmän offensiv och framför allt en intensifierad och utökad forskning. Med hänvisning till det här anförda hemställer jag att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om nödvändigheten av förslag för att förbättra allergikernas situation i samhället.
mot · G8021007 · 1985-01-22 00:00:00 — m. fl. Människor som får svåra allergier kan tvingas göra sig av med en stor del av sin hemutrustning. Det kan handla om möbler, mattor, gardiner, sängkläder, leksaker osv. När det gäller att sanera själva bostaden, t. ex. för byte av tapeter och golvmaterial, utgår bostadsanpassningsbidrag, men för hemutrustning utgår inget ekonomiskt stöd. För många människor kan behovet av en helt ny möbel- och textilutrustning bli ekonomiskt helt oöverstigligt att klara. Den successiva förnyelse av ett hems utrustning som annars är bruklig blir för allergikern ödesdiger. Om en allergi kräver en total hemsanering, så måste den genomföras på en gång, annars försämras sjukdomen. har tidigare behandlat frågan om att bostadsanpassningsbidrag bör utgå till möbelsanering. I beslutet hänvisades till den pågående utredningen om äldre och handikappades boende. Utredningsförslaget har lämnats, och där avvisas förslaget om att bostadsanpassningsbidrag för allergiker bör införas. I socialutskottets betänkande 1982/83:25 ansåg utskottet att staten bör återinföra någon form av bosättningslån. Detta blev också beslut. För de allergiker som tvingas totalsanera sitt hem skulle möjligheten att erhålla bosättningslån vara av stor betydelse. De står ju i samma situation som unga människor gör, eftersom de måste skaffa nästan allting nytt. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om möjlighet för allergiker, som måste sanera sitt hem, att få bosättningslån. () ()
mot · G8021008 · 1985-01-23 00:00:00 — m. fl. Kostnaderna för adoptivföräldrar vid internationella adoptioner har det ägt rum en mycket snabb ökning av kostnaderna vid internationella adoptioner. Det är fråga om en fördubbling av kostnaderna . Bakom detta ligger kraftigt höjda flygpriser, att adoptionsländerna numera ligger långt borta och att dessa kräver allt längre vistelse i landet av de blivande adoptivföräldrarna för att ordna adoptionen. Normala adoptionskostnader är , men det är ingalunda ovanligt med kostnader som uppgår till . och t. o. m. ännu mer. Detta har fått till följd - som såväl som tillsynsorganet statens adoptioner har påpekat - att möjligheterna för barnlösa par att skaffa sig adoptivbarn utvecklas i alltmer ojämlik riktning. Även om ofrivilligt barnlösa par ingenting hellre önskar än att kunna skaffa sig ett adoptivbarn, så utgör en kostnad av den storlek det numera är frågan om ett oöverstigligt hinder för många med låga och medelstora inkomster. Detta har fått till följd att dessa i allt större utsträckning slås ut från kön av adoptionssökande. Par med högre inkomster utgör en allt större andel av dem som ekonomiskt klarar att adoptera. Men det kan inte få vara så att plånbokens tjocklek skall vara alltmer avgörande för om ett barnlöst par skall kunna skaffa ett adoptivbarn eller ej. Man borde kunna begära en solidaritet och ett ekonomiskt stöd från samhället mot den relativt lilla grupp människor det här är fråga om. Möjligheten för barnlösa par att adoptera barn borde inte få utvecklas till en ekonomisk klassfråga. Därför bör frågan utredas, så att i varje fall ett behovsprövat ekonomiskt stöd skall kunna utgå. Frågan bör därför nu utredas snabbt. Eftersom statens finanser är ansträngda är det självfallet rimligt att olika varianter av ett behovsprövat ekonomiskt stöd prövas. De som i första hand bör komma i åtnjutande av statligt ekonomiskt stöd är barnlösa par med låga och medelstora inkomster. Kanske måste man också i ett inledningsskede begränsa det ekonomiska stödet till att minska kostnaderna för det första adoptivbarnet i barnlösa familjer, även om det sannolikt är en fördel om utländskt adoptivbarn inte blir det enda barnet i en familj. Enligt vår mening bör en utredning avseende ekonomiskt stöd vid internationella adoptioner nu tillsättas, så att ett förslag till kan föreligga . Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att hos regeringen begär en utredning för att se över kostnaderna för adoptivföräldrar vid internationella adoptioner. BO () () () () minab/gotab 1985 79727