ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G8023034 · 1985-04-09 00:00:00 — Motion 1984/85:3034 Förslag om tilläggsbudget III till statsbudgeten för /85 (prop. 1984/85:125) I propositionen föreslår finansministern bildandet av en penningmarknadscentral (PmC) med uppgift att på den svenska penningmarknaden omhänderha administrationen av penningmarknadsinstrument för placerares och fondkommissionärers räkning. Ett aktiebolag föreslås bildas med ett aktiekapital på 2 milj. kr. Enligt förslaget skall av aktierna tecknas av ett antal banker, av övriga fondkommissionärer, av , av , av stadshypotekskassa samt av . Anledning till att staten föreslås gå in som ägare i PmC sägs vara att en väl fungerande penningmarknad är av stor betydelse för statens inhemska upplåningsverksamhet, vilket sägs motivera att staten ges insyn i och inflytande på verksamheten. Jag kan inte dela denna uppfattning. Enligt min åsikt finns inget godtagbart skäl till att staten skall vara ägare i penningmarknadscentralen. Samhällets intresse av att penningmarknaden fungerar bra anser jag kan tillvaratas av och . Jag anser därför inte heller att regeringen bör ha någon representation i styrelsen för PmC. är det naturligt att verksamheten inom PmC samordnas med Värdepapperscentralen, VPC. Därvid bör statens engagemang i VPC minskas. De av aktiekapitalet som enligt förslaget i propositionen skall svara för bör i stället fördelas på och . kan förändras enligt följande: bankerna har tre ordinarie ledamöter och två suppleanter, övriga fondkommissionärer en ordinarie och en suppleant, en ordinarie, en ordinarie och stadshypotekskassan en ordinarie. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att avslår förslaget i proposition 1984/85:125 om statens medverkan i en penningmarknadscentral, 2. att avslår förslaget att anvisa . för teckning av aktier i penningmarknadscentralen.
mot · G8023035 · 1985-04-09 00:00:00 — m. fl. Förslag om tilläggsbudget III till statsbudgeten för /85 (prop. 1984/85:125) I motioner under allmänna motionstiden har vi kommit med förslag som mildrar konsekvenserna för de i boende vilka drabbas av Uddevallakrisen. Proposition 1984/85:125 tar upp en rad insatser för . Vi tillstyrker regeringens förslag. Dock bör begreppet förtydligas. Det borde vara helt naturligt att ingår i . Med hänvisning till motiveringar i tidigare motioner hemställs att uttalar att de åtgärder som proposition 1984/85:125 omfattar även gäller . () () () () ()
mot · G8023036 · 1985-04-09 00:00:00 — Förslag om tilläggsbudget III till statsbudgeten för /85 (prop. 1984/85:125) Under anslaget B 10 tar regeringen upp avtalen som reglerar ersättningen för mångfaldigandet av litterära och konstnärliga verk inom utbildningsväsendet. Avtal om viss förlängning vad avser kopiering har träffats. Med anledning därav anför föredragande statsrådet att han anser det rimligt att kommunerna också svarar för de kostnader som avser kopiering i skolorna. Detta kan, enligt föredraganden, lämpligen ske genom att bidraget till kommunerna enligt förordningen (1978:345) om statsbidrag till driften av grundskolor m. m. minskas något, t. ex. i form av en minskning av procentsatsen för tilläggsbidraget. Det bör ankomma på regeringen att avgöra hur detta skall gå till. Enligt vår uppfattning har tilläggsbudgeten till uppgift att precisera de ytterligare medelsbehov som icke kunnat överblickas vid tiden för budgetpropositionens avlämnande. Den kan däremot inte användas för att ge regeringen in blanco-fullmakter att ändra gällande statsbidragsbestämmelser. Vi yrkar således avslag på regeringens hemställan 2. Under anslaget C 6 begär regeringen godkännande av att bestämmelserna om särskilda timkvoter för de olika delarna av svenskundervisning för invandrare upphävs . Vi har inga erinringar mot denna åtgärd men vill i detta sammanhang fästa uppmärksamhet på de fördelningsgrunder som gäller för resurser till studiecirklar i svenska för invandrare. Merparten av resurserna fördelas i proportion till studieförbundens verksamhet (sfi) under de tre föregående åren. Av utbildningsutskottets betänkande 1984/85:6 om svenskundervisning för vuxna invandrare framgår att studieförbundens medverkan bör ske på lika villkor och att hänsyn skall tas till invandrarnas egna önskemål vid val av studieförbund. Med de nya regler som gäller för flyktingmottagande kommer många invandrare till nya orter i olika delar av vårt land. Detta förändrar i hög grad det tidigare mönstret när det gäller de olika studieförbundens engagemang i sfi-utbildningen, och vi anser att man måste ta hänsyn till detta förhållande när man skall fördela resurserna i form av studietimmar för /86. Vi anser således att genom ett tillkännagivande bör fästa regeringens uppmärksamhet på behovet av andra, mer relevanta fördelningsgrunder. 1. att avslår regeringens hemställan vad avser minskning av statsbidraget till kommunerna, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om fördelningsgrunderna för studietimmar till sfi-undervisning.
mot · G8023037 · 1985-04-09 00:00:00 — m. fl. Förslag om tilläggsbudget III till statsbudgeten för /85 (prop. 1984/85:125) Under elfte huvudtiteln Bostadsförsörjning m. m. föreslår regeringen att för /85 anvisas ett förslagsanslag av . Av detta belopp hänför sig . till ett särskilt av staten helägt kreditaktiebolag för upplåning på den prioriterade kreditmarknaden, . för vissa med projektet sammanhängande utbetalningar samt de resterande till fortsatt utredningsarbete och genomförande av UDS-projekt. I en motion 1983/84:513 yrkade vi avslag på att ett särskilt statligt kreditaktiebolag för upplåning av kapital till den statliga bostadslångivningen skulle bildas samt att ett nytt förslag skulle utarbetas och föreläggas i enlighet med de förslag vi framfört bl. a. i motionerna 1982/83:1632 och 1982/83:2140. Vi har också i en motion yrkat avslag på regeringens förslag i proposition 1984/85:136 om medel till utvidgat datorstöd vid och länsbostadsnämnderna. En av anledningarna är att vi anser att man först bör minska lånestocken genom förtida inlösen av små lån, ett beslut som ställt sig bakom, i stället för att som föreslås överföra en stor mängd lån från nuvarande system till ett nytt datasystem och därefter avveckla lånen. Vi har också föreslagit att det statliga bostadslånet skall sammanläggas med bottenlåneinstitutens lån till ett lån. Utformningen av ett datasystem för registrering av statens åtagande i form av garantier och subventioner skulle antagligen avvika från det system som föreslås. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att avslår regeringens hemställan under B 1 om ytterligare anslag till på tilläggsbudget III till statsbudgeten för /85. () () () () minab/gotab 1985
mot · G8023039 · 1985-04-09 00:00:00 — Förslag om tilläggsbudget III till statsbudgeten för /85 (prop. 1984/85:125) har tidigare föreslagit att tilläggslån inte skall beviljas för ändrad lägenhetssammansättning (motion 1984/85:2801). har också föreslagit att ramen därför bör minskas från 60 till 40 milj. kr. Av samma skäl anser vi att det saknas anledning att överföra hela den del av ramen som inte utnyttjats till 1985.1 och med att tilläggslån inte bör beviljas för ändrad lägenhetssammansättning bör ramen endast höjas med 17 milj. kr. Detta innebär en besparing på 8 milj. kr. har tidigare motsatt sig inrättandet av ett statligt kreditaktiebolag för bostadskrediter. Följaktligen anser vi också att några särskilda anslag för ändringar av datasystemen inte krävs. Med stöd av vad ovan anförts hemställs 1. att beslutar att till på tilläggsbudget III till statsbudgeten /85 anvisa ett förslagsanslag av , 2. att beslutar att medge att . av ram för beslut om tilläggslån som avser åtgärder för att avhjälpa byggskador och byggfel, ändrad lägenhetssammansättning eller grundförstärkning får användas för beslut .
mot · G8023041 · 1985-04-09 00:00:00 — m. fl. Förslag om tilläggsbudget III till statsbudgeten för /85 (prop. 1984/85:125) I proposition 1984/85:125 föreslår regeringen bl. a. att . skall tillföras under /85. Regeringen föreslår ånyo att datastödet skall byggas ut på och på länsbostadsnämnderna. Med tanke på att begäran om medel för detta är ständigt återkommande föreslår vi att en inventering görs med syfte att inventera behovet och föreslå ett samlat åtgärdsprogram. Inga nya medel bör anslås för detta ändamål. Regeringen föreslår också att . ytterligare anvisas till det statliga kreditaktiebolaget, som vi inte vill ha. Inga medel bör anslås för detta ändamål. Tilläggslån för ombyggnad av vissa bostadshus m. m. Under detta anslag föreslår regeringen att den outnyttjade ramen 1984 skall få användas för lånebeslut . Enligt vår mening bör inte detta ske. Stämmer regeringens prognos att verksamheten ökar 1985 får ett eventuellt underskott täckas vid budgetårets slut när beloppen är kända. Bidrag till energibesparande åtgärder inom bostadsområdet Regeringen beräknar att den beviljade ramen plus reservationsanslaget inte kommer att täcka behovet av medel för utbetalningar av energisparbidrag. Därför föreslås att ytterligare medel skall anslås. I vår motion 1984/85:2139 har vi föreslagit att energisparbidragen skall upphöra fr. o. m. . Inga ytterligare medel bör därför beviljas . När samtliga lån har beviljats får en uppsummering av behovet av medel göras. Först då kan ställning tas till hur mycket som behöver tillskjutas. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att inte anvisa ytterligare medel till elfte huvudtiteln för /85. () () () () (m) ()
mot · G8023042 · 1985-04-09 00:00:00 — Förslag om tilläggsbudget III till statsbudgeten för /85 (prop. 1984/85:125) I propositionen föreslår finansministern bildandet av en penningmarknadscentral (PmC) med uppgift att på den svenska penningmarknaden omhänderha administrationen av penningmarknadsinstrument för placerares och fondkommissionärers räkning. Ett aktiebolag föreslås bildas med ett aktiekapital på 2 milj. kr. Enligt förslaget skall av aktierna tecknas av ett antal banker, av övriga fondkommissionärer, av , av , av stadshypotekskassa samt av . Anledningen till att staten föreslås gå in som ägare i PmC sägs vara att en väl fungerande penningmarknad är av stor betydelse för statens inhemska upplåningsverksamhet, vilket sägs motivera att staten ges insyn i och inflytande på verksamheten. Jag kan inte dela denna uppfattning. Enligt min åsikt finns inget godtagbart skäl till varför staten skall vara ägare i penningmarknadscentralen. Samhällets intresse av att penningmarknaden fungerar bra anser jag kunna tillvaratas av och . Jag anser därför inte heller att regeringen bör ha någon representation i styrelsen för PmC. De av aktiekapitalet som enligt förslaget i propositionen skall svara för bör i stället fördelas på och riksgälden så att de vardera svarar för av aktieinnehavet. bör med mitt förslag ges följande fördelning: bankerna tre ordinarie ledamöter och två suppleanter, övriga fondkommissionärer en ordinarie och en suppleant, en ordinarie, en ordinarie och stadshypotekskassan en ordinarie. Med hänvisning till ovanstående hemställs* 1. att avslår yrkande 1 i proposition 1984/85:125 bilaga 4 om statens medverkan i en penningmarknadscentral, 2. att avslår yrkande 2 i proposition 1984/85:125 att anvisa . för teckning av aktier i penningmarknadscentralen, 3. att beslutar som sin mening ge fullmäktige i till känna vad som i motionen anförs om andel i penningmarknadscentralen. . ÅSLING (c) * Se även motion 1984/85:3054.
mot · G8023044 · 1985-04-09 00:00:00 — 1984/85 " 3044 Motion 1984/85:3044 Arbetsgivaransvaret i vissa rattstvister på det statligt reglerade området (prop. 1984/85:134) I proposition 1984/85:134 föreslås en viss utvidgning av det statliga arbetsgivaransvaret. Arbetsgivaren skall enligt förslaget företrädas av staten i arbetstvister som handläggs enligt arbetstvistlagen och som rör beslut av statlig myndighet, i ärenden beträffande arbetstagare med statligt reglerade anställningar, även om arbetstagaren är anställd av t. ex. en kommun eller ett landsting. har ställt sig avvisande till detta förslag. Förbunden påpekar i sina remissvar på den utredning som ligger till grund för förslaget att de problem som uppstår är avhängiga, av det s. k. dubbla huvudmannaskapet på bl. a. lärarområdet. Det dubbla huvudmannaskapet vållar, såsom också framhålls i propositionen, problem och kan inte lösas genom begränsade förändringar i lagstiftningen. Det är enligt min mening rimligt att exempelvis kommunerna själva får ansvaret för att lösa de tvister som kan uppstå exempelvis vid tjänsteutövningen för lärare. Många av de problem som uppstått har också varit beroende på att kommunen/arbetsgivaren inte kunnat påverka hur en tvist skall lösas eftersom ansvaret legat på en statlig myndighet. En bättre hanteringsordning är således enligt min mening, att frågan om ställföreträdarskap i arbetstvister löses genom att det klart anges att den som har arbetsgivaransvaret för anställd personal också skall vara arbetsgivarföreträdare vid arbetstvister. Proposition 1984/85:134 med förslag om ändring i lagen om offentlig anställning (1976:600, 15 kap. 8 §) bör därför avslås. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar avslå proposition 1984/85:134 med förslag om ändring i lagen (1976:600) om offentlig anställning. 1 1984/85. 3 sami Nr 3044
mot · G8023046 · 1985-04-09 00:00:00 — Motion 1984/85:3046 Vissa körkortsfrågor (prop. 1984/85:137) I propositionen föreslås bl. a. att en polisman som har körkort med behörigheten B i sin tjänsteutövning skall få föra fordon av alla slag. gäller att polisman, som har körkort med behörigheten B har rätt att förutom personbil och lätt lastbil också föra tung lastbil, släpfordon eller buss. Däremot äger polisman inte rätt att föra motorcykel utan att ha körkort med behörigheten A. Det är denna möjlighet som propositionen nu vill ge polisen. I propositionen föreslås att ett särskilt förarprov skall införas för den som vill köra tung motorcykel. Föredraganden skriver: För att säkerställa att de som vill köra tung motorcykel verkligen kan behärska sitt fordon är det naturligt att inom raden för vårt differentierade körkortssystem nu kräva utbildning och förarprov på tung motorcykel för att få köra sådant fordon. Jag instämmer i vad föredraganden här har anfört och anser i likhet med honom att förarprov för tung motorcykel är en angelägen åtgärd i syfte att nedbringa motorcykelolyckorna. Jag finner det emellertid inkonsekvent att nu ge polismän rätt att föra motorcykel endast med ett körkort med behörighet B. Det måste självfallet ankomma på polismyndigheten att ge polismän en god utbildning också på att köra motorcykel. Om de inte har skaffat sig en sådan utbildning bör de inte heller vara berättigade att i tjänsteutövningen föra motorcykel. Liksom bör därför uppställas som krav också för polismän att de för att föra motorcykel har körkort med behörighet A. Med anledning av vad jag i motionen anfört hemställs att beslutar att avslå proposition 1984/85:137 i den del som gäller rätt för polisman som har körkort med behörighet B att i tjänsteutövning föra fordon av alla slag.
mot · G8023054 · 1985-04-09 00:00:00 — Fullmäktiges i förslag om teckning av aktier i en penningmarknadscentral (förs. 1984/85:25) Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:3042 hemställs att som sin mening ger fullmäktige i till känna vad som i motion 1984/85:3042 anförts angående andel av aktierna i penningmarknadscentralen. . ÅSLING (c) 1984/85 3054-3056
mot · G8023056 · 1985-04-12 00:00:00 — Fullmäktiges i förslag om teckning av aktier i en penningmarknadscentral (förs. 1984/85:25) I enlighet med förslaget i motion 1984/85:3034 med anledning av tilläggsbudget III angående bildandet av en penningmarknadscentral föreslår jag, att bemyndigas att teckna aktier för en större andel än de i propositionen angivna . Jag yrkade i den motionen avslag för propositionens förslag att staten genom skulle förvärva av aktiekapitalet. I stället bör denna andel fördelas mellan och . I enlighet med ovanstående hemställs att bemyndigar fullmäktige i att teckna aktier enligt vad i motionen anförs i en penningmarknadscentral och att vidta de åtgärder som erfordras för medverkan i penningmarknadscentralen. minmb/g&tmb 1985 82617
mot · G8023059 · 1985-04-12 00:00:00 — 1984/85 3059-3063 Motion 1984/85:3059 Kemikaliekontroll (prop. 1984/85:118) I regeringens proposition 1984/85:118 föreslås en rad förbättringar av samhällets kemikaliekontroll. På en punkt innebär förslaget dock en mindre lyckad förändring. Den toxikologiska informationsverksamheten, som startats efter utredning av miljödatanämnden och beslut av statsmakterna, föreslås efter endast verksamhet försvinna och gå upp i kemikaliemyndigheten. Den särskilda enheten för toxikologisk informationsservice (Tox-info) inrättades . Uppbyggnaden av denna verksamhet har inneburit utbildning av personal, införskaffande av datorutrustning och referenslitteratur, uppbyggnad av ett antal databaser samt utbyggnad av ett nationellt och internationellt kontaktnät. Det kan noteras att uppbyggnadsperioden blivit betydligt kortare än beräknat. föreslog en särskild period för kapacitetsuppbyggnad och att översynen bör göras 5 å efter driftstart, vilket torde vara den minsta tid som erfordras för att tillräckliga erfarenheter skall ha samlats. Som flera remissinstanser anfört behövs Tox-info som ett från kemikalieinspektionen fristående organ för sammanställning och utvärdering av toxikologiska data, att kunna användas av såväl myndigheter och organisationer som tillverkare och importörer. I vissa sammanhang kan det vara viktigt att utlåtanden i toxikologiska frågor inte behöver uppfattas som ställningstaganden ur myndighetssynpunkt. Därför är det en tillgång att ha ett Tox-info med en gentemot tillsynsmyndigheter oberoende ställning. Med stöd av vad som ovan anförts yrkar jag att beslutar att den toxikologiska informationsservicen (Tox-info) skall bibehållas som en särskild enhet. 1 1984/85.
mot · G8023060 · 1985-04-15 00:00:00 — och (prop. 1984/85:118) Utsläppen av kvicksilver och kadmium innebär en allvarlig miljöfara. Stora ansträngningar har gjorts för att nedbringa utsläppen, och industrins utsläpp av dessa tungmetaller har reducerats kraftigt i jämförelse med slutet av . Trots dessa förbättringar är det nödvändigt att ytterligare reducera utsläppen av kadmium och kvicksilver i naturen. Som konstateras i propositionen utgör batterier den dominerande källan till utsläpp av kadmium och kvicksilver. De aktiviteter som pågår vad gäller uppsamling av batterier leder endast till mindre begränsningar av utsläppen. För många kommuner, särskilt i storstadsregionerna, är förbränning av hushållsavfallet det enda rimliga sättet att handskas med de enorma volymer det rör sig om. Vidare ingår förbränning av avfall för värmeförsörjning som en del av de energipolitiska målsättningarna. Det är svårt och mycket kostsamt att rena utsläppen från sådan förbränning från kadmium och kvicksilver. Detta talar för att miljöfarliga batterier måste avskiljas från övrigt avfall innan förbränning sker. vet vi att det är fullt möjligt att återvinna tungmetallhaltiga batterier och att anläggningar för detta redan finns. pågår försök i vissa kommuner med insamling av miljöfarliga batterier. gjorda erfarenheter tyder emellertid på att även omfattande informationsinsatser är otillräckligt för att en rimligt stor andel av de miljömässiga målen skall uppnås. Det tycks således vara nödvändigt att kombinera informationsinsatser med ett pantsystem för de tungmetallhaltiga batterierna, om dessa i tillräcklig grad skall kunna separeras från övrigt avfall. Vidare har uttalat sig för principen att det i första hand är tillverkare och importörer som skall bära ansvaret för särskilda åtgärder i samband med återvinning och avfallshantering av miljöfarliga substanser. Ett pantsystem ligger naturligtvis helt i linje med denna princip. Det är enligt propositionen möjligt att ersätta nuvarande typer av batterier med sådana som innehåller mindre mängder kvicksilver. synes det också finnas åtminstone tekniska möjligheter att utveckla och på motsvarande sätt minska mängden kadmium i batterier. Emellertid måste det sättas i fråga om det är såväl tekniskt som ekonomiskt möjligt att inom överskådlig tid nå fram till en situation där batterierna innehåller så ytterst små mängder tungmetaller att de utan olägenhet kan förbrännas tillsammans med övrigt hushållsavfall. Ett system med pant för miljöfarliga batterier skulle innebära en snabb reduktion av utsläppen av kvicksilver och kadmium som resultat av förbränning. Det skulle givetvis också påskynda utvecklandet av mindre miljöfarliga alternativ, i den mån sådana är tekniskt möjliga, samt vidare göra sådana alternativ mer fördelaktiga ur ekonomisk synpunkt. Mot bakgrund av det ovan anförda hemställer vi att anhåller att regeringen i enlighet med vad som i motionen anförts utfärdar föreskrifter för ett pantsystem avseende miljöfarliga batterier. () () 1* 1984/85.
mot · G8023069 · 1985-04-15 00:00:00 — Motion 1984/85:3069 m. fl. Fortsatt valutareglering (prop. 1984/85:153) Den svenska valutaregleringen infördes . Skälet var de störningar på valutamarknaderna som förorsakades av utbrott. Regeringen begär nu att valutaregleringen skall förlängas fram till . Vi anser att bör avslutas även på valutaregleringsfronten redan under innevarande år. har en liberalisering av valutapolitiken genomförts i åtskilliga länder. Det gäller bl. a. i och . Det nordiska ekonomiska samarbetet försvåras om inte även harmoniserar sin valutalagstiftning med vad som gäller i våra grannländer. 1977 tillsattes en utredning (valutakommittén) med uppdrag att se över valutalagstiftningen. I ett delbetänkande 1980 (SOU 1980:51) presenterades ett antal expertrapporter, som belyste valutaregleringens skadliga effekter på samhällsekonomin. har emellertid ännu inte lagt fram något slutbetänkande. Regeringen bör nu tillse att valutakommittén framlägger förslag . Proposition kan då föreläggas höstriksdagen. Propositionen bör föreslå klara liberaliseringar av valutalagstiftningen. Ny lagstiftning kan gälla . Den nuvarande valutaregleringen bör därför bara förlängas till . Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi 1. att med avslag på proposition 1984/85:153 beslutar att tillämpningen av valutalagen skall gälla t.o.m. och uttalar att valutaförordningen skall äga fortsatt giltighet t. o. m. , 2. att hos regeringen begär förslag om liberaliseringar av valutaregleringen i enlighet med vad som i motionen anförts. . ÅSLING (c) () ()
mot · G8023072 · 1985-04-15 00:00:00 — i och om kontroll av husdjur (prop. 1984/85:159) I propositionen föreslås att ett antal lagar som reglerar aveln av husdjur och hälsokontrollen av sådana djur ersätts av en ny lag. a. föreslås lagen (1914:451) om hingstbesiktningstvång att upphävas. Den föreslagna lagen överensstämmer med det uttalande gjorde beträffande vikten av minimikrav för avelsdjur. Det är följaktligen tillfredsställande att detta nu tillgodoses. Då propositionen inte innehåller något förslag till kungörelse är det för omöjligt att ha synpunkter på de mera konkreta krav som kommer att ställas på hingst avsedd för avel. Vi utgår likväl ifrån att den gamla lagens bestämmelser i allt väsentligt kommer att återfinnas i de nya tillämpningsbestämmelserna. Av propositionen framgår att regeringen avser att de föreskrifter man ger lantbruksstyrelsen i uppdrag att meddela skall gälla längst t. o. m. . Det framgår inte vad som motiverar denna korta giltighet för lagen i denna del. Det har framkommit alldeles klart att avelsföreningarna inte betraktar det nu nämnda kravet på avelsmaterialet som varande av kortsiktig karaktär. Tvärtom har behovet av mera långsiktigt verkande bestämmelser mycket bestämt uttalats. Vi motsätter oss att föreskrifterna ges övergångsvis karaktär och anser att bör ge regeringen detta till känna. Med stöd av vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att vad som i motionen anförts om föreskrifter beträffande avelsvärdering skall gälla tills vidare. L. () ()