ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G902K409 · 1985-01-01 00:00:00 — Motion till 1985/86 :K409 i (fp) Sekretess vid polishandräckning Det kan förutses att polisens befattning med administrativa frihetsberövanden enligt smittskyddslagstiftningen kommer att öka påtagligt . Det gäller närmast verkställighet av beslut om omhändertagande av personer som är aids/HTLV III-positiva. För den del av polisens verksamhet som består i att verkställa beslut om administrativa frihetsberövanden finns bestämmelser om sekretess främst i 7 kap. 19 § sekretesslagen. Bestämmelserna där omfattar dock inte ärenden enligt smittskyddslagstiftningen. För verksamhet enligt denna lagstiftning gäller en långtgående sekretess inom hälso- och sjukvården, 7 kap. 1 § sekretesslagen. I fråga om veneriska sjukdomar gäller enligt 7 kap. 2 § samma lag sekretess t. o. m. för ett beslut om frihetsberövande enligt denna lagstiftning. Intresset av sekretess gör sig enligt min mening gällande såväl hos den myndighet som verkställer beslutet som hos den som fattar beslutet. Mot denna bakgrund ter det sig som en brist att det för polisen inte råder någon som helst sekretess för uppgifter i ärenden om verkställighet av sådana beslut. Det anförda innebär att bestämmelserna i 7 kap. 19 § sekretesslagen bör kompletteras till att omfatta också ärenden om handräckning enligt smittskyddslagstiftningen. Något bärande skäl för att begränsa sekretessen till att gälla bara verkställighet av beslut som rör veneriska sjukdomar föreligger inte. Några hinder för att nu anta ett förslag till lagstiftning föreligger inte. att antar följande förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100): Härigenom föreskrivs att 7 kap. 19 § sekretesslagen (1980:100) skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 7 kap. 19 §' Sekretess gäller hos polismyndighet för sådan uppgift om enskilds personliga förhållanden som hänför sig till 1. verksamhet som enbart innefattar hjälp eller annat bistånd åt enskild, 1 Senaste lydelse 1984:393. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Mot. 2. ärende om omhändertagande eller handräckning enligt lagstiftningen K409 om viss psykiatrisk vård eller om vård av missbrukare utan samtycke inom , 3. ärende om handräckning enligt 3. ärende om handräckning enligt lagstiftningen om omsorger om psy- lagstiftningen om omsorger om psykiskt utvecklingsstörda eller vård av kiskt utvecklingsstörda, vård av unga utan samtycke inom social- unga utan samtycke inom , eller tjänsten eller smittskydd, eller 4. ärende som avses i 21 kap. , om det kan antas att den enskilde eller någon honom närstående lider men om uppgiften röjs. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . Denna lag träder i kraft .
mot · G902K603 · 1985-01-01 00:00:00 — Motion till 1985/86: K603 m. fl. (vpk) De politiska partiernas representation i kommunala nämnder och styrelser kommunisterna har tidigare framställt yrkanden om ändring i kommunallagen i syfte att garantera samtliga partier insyn i kommunala nämnders och styrelsers arbete (motion 1983/84:1412). I motionen utvecklades skäl för en sådan ändring. Vid behandlingen av motionsyrkandet anfördes (KU 1984/85:6) att denna fråga kunde anses ligga inom ramen för den tillsatta demokratiberedningens uppdrag. Demokratiberedningen har emellertid inte framlagt förslag som innebär någon lösning. Det finns därför skäl att ånyo aktualisera frågan om rätt till insyn i nämnder och styrelser för partier som saknar representation i dessa. Detta kan t. ex. ske genom extra suppleantplatser eller närvarorätt enligt kommunallagens bestämmelser. Närvarorätten bör regleras genom stadgande i kommunallagen. Det kan noteras att olika lösningar tillämpas i kommunerna. Närvarorätt tillämpas i vissa kommuner. I andra förekommer att ett parti överlåter suppleantplatser till ett annat parti för att öka insynen. spelar konkreta majoritetsförhållanden en roll för hur frågorna löses. Det kan dock inte anses tillfredsställande att mindre partiers möjligheter att få insyn i nämndernas arbete skall avgöras av om större partier anser sig så beroende av dem att de därför öppnar nämnderna. Det behövs klara regler. Förändringar på det kommunala området understryker behovet av en lösning. Försöksverksamhet med lokala organ och frikommuner bedrivs. Uppgiftsfördelningen på det kommunala området förändras osv. Det förtjänar också att erinras om beslut om fackliga företrädares närvarorätt i kommunala nämnder. Vpk biträdde detta förslag. Närvarorätten bör också gälla samtliga i landsting och kommuner företrädda partier. Detta är en rimlig ståndpunkt. Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen hemställer om förslag till ändring i kommunallagen i syfte att garantera samtliga partier insyn i nämnders och styrelsers arbete i enlighet med vad som anförts i motionen. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G902K702 · 1985-01-01 00:00:00 — Motion till 1985/86:K702 m. fl. (s) Partimärkta valsedlar vid poströstning till kyrkofullmäktigeval I vallagen 1972:620, 6 kap. 9 §, föreskrivs följande: 1 lokal där röstning äger rum skall väljarna för varje val ha tillgång till 1. valsedlar som försetts med parti- och valbeteckning för parti som vid det senaste riksdagsvalet fått mer än en procent av rösterna i hela landet (partimarkerade valsedlar) samt 2. blanketter till valsedlar. Partimarkerade valsedlar och valsedelsblanketter enligt första stycket tillhandahålls genom centrala valmyndighetens försorg. I lagen (1985:203, 10 kap. 5 §) står: 1 eller i anslutning till lokal där poströstning äger rum skall anordnas lämplig plats där valsedlar kan läggas ut av partier vars valsedlar ej tillhandahålls enligt 6 kap. 9 §. Endast partimarkerade valsedlar får läggas ut. I lagen 1972:704 om kyrkofullmäktigeval finns inte dessa föreskrifter införda. Erfarenheterna från det senaste kyrkofullmäktigevalet visar att det förhållandet att partimarkerade valsedlar inte fanns tillgängliga på poststationerna var negativt för fullföljandet av valhandlingen. Med stor säkerhet gick många röster förlorade på grund av att denna service inte kunde ges dem som ämnade rösta. Vi föreslår att åtgärder vidtas så att det i vallagen för kyrkofullmäktigeval införs bestämmelser som ser till att partimarkerade valsedlar tillhandahålls på postanstalt där poströstning pågår. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i lagen 1972:704 om kyrkofullmäktigeval att partimärkta valsedlar tillhandahålls vid poströstning till kyrkofullmäktige. () ()
mot · G902kr206 · 1985-01-01 00:00:00 — 1985/86: Kr 206 m. fl. (vpk) Fornminnesvården Håller vi på att bli helt historielösa i vårt land? Ja, vad skall man tro när vi uppenbarligen med berått mod låter oersättliga fornlämningar och byggnadsruiner från vårt lands fördelsetid förfalla. har en del av verksamheten för att skydda fornlämningarna kunnat bekostas genom AMS-medel. föreligger åtminstone för inte längre den möjligheten. I finns ca en fjärdedel av vårt lands fornlämningar. De flesta av dem ligger på hagmark. Nedläggningen av jordbruks- och betesmark får allvarliga följder. blir fornlämningarna övervuxna, osynliga och delvis förstörda. För en överkomlig summa skulle vi kunna förhindra kulturskandalen. Lika allvarlig är situationen då det gäller många byggnadsruiner. I vår äldsta stad, , håller de gamla kyrkoruinerna på att gå helt förlorade. Det skulle kosta ett par för att rädda ruinerna. Har vi råd att låta bli och därmed förskingra för våra efterkommande ett viktigt kulturarv? Experter på det här området räknar med att ett statligt anslag på 10 milj. kr. till fornminnesvården skulle lösa problemen. Det bör vi ha råd med även i dessa budgetåtstramningens dagar. Med hänvisning till det anförda föreslås att med ändring av proposition 1985/86:100, bil. 10 F, beviljar ett särskilt anslag om 10 milj. kr. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G902kr209 · 1985-01-01 00:00:00 — Motion till 1985/86: Kr 209 m. fl. (vpk) Ett invandrarcentrum i I det förslag till ny regionplan (Skiss -85) som regionplanekontoret i utarbetat framhålls vikten av att utvecklas till en mer kreativ region, där nya idéer, produkter och tjänster utvecklas. Många av Södertörnskommunerna har en hög invandrartäthet. har den högsta andelen utländska medborgare bland sina invånare av länets kommuner och dessutom i hela . I finns över 50 nationaliteter representerade. har beslutat att under förutsättning av att staten och bidrar med pengar skall upprätta ett invandrarmuseum med forskningsinslag. En av tankarna bakom ett sådant museum är att genom forskning och dokumentation ge människor ökade kunskaper om invandrarnas bakgrund och villkor och därmed bidra till en bättre förståelse mellan människor av olika nationaliteter. Det finns stora brister när det gäller just dokumentationen av invandringen till . Enligt vpk:s mening finns det skäl att bygga ut förslaget ytterligare så att förslaget om ett museum utvecklas till ett regionalt invandrarcentrum. I ett sådant centrum borde lokaler finnas för föreningsverksamhet och biblioteksverksamhet för invandrarlitteratur och invandrarfrågor. Också viss språkutbildning kunde förläggas till centrumet. Teater och andra kulturaktiviteter kan komplettera invandrarcentrumet. Ett genomförande av detta förslag skulle kunna få stor betydelse för såväl invandrar- som majoritetsbefolkningen - inte bara i utan i hela regionen liksom i riket i övrigt. Med stöd av ovanstående hemställs att under bil 10, , Bidrag till särskilda kulturella ändamål anvisar . utöver vad regeringen föreslagit för /87 för en första projekteringsetapp av inrättande av ett invandrarcentrum i (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G902kr210 · 1985-01-01 00:00:00 — Motion till 1985/86:Kr210 m. fl. (vpk) Ersättning för biblioteksmusik I en promemoria med rubriken för biblioteksmusik föreslår konstnärsnämnden att upphovsmän på musikområdet samt musiker och sångare får ersättning för att musikalier och fonogram används på bibliotek. Ersättningen föreslås utgå kollektivt till upphovsmän och utövande konstnärer med ett belopp som motsvarar biblioteksersättningen för referensexemplar, multiplicerad med bibliotekens totala bestånd av musikalier och noter. Ersättningen för musikalier bör i sin helhet tillfalla upphovsmännen, medan ersättningen för fonogram delas lika mellan upphovsmän och utövare. Bidragen bör efter ansökan fördelas till enskilda konstnärer av arbetsgrupperna för upphovsmän på musikområdet och för musiker och sångare inom konstnärsnämnden. ' Förslaget från konstnärsnämnden har av regeringen överlämnats till upphovsrättsutredningen. Det torde emellertid ta avsevärd tid innan denna utredning hunnit behandla förslaget, som endast är en del av ett större uppdrag. Den av konstnärsnämnden föreslagna ersättningen för biblioteksmusik bör därför införas från . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att med ändring i proposition 1985/86:100, bil. 10 F 7, anslå . utöver regeringens förslag, för ersättning till upphovsmän på musikområdet, 2. att beslutar att med ändring i proposition 1985/86:100, bil. 10 F 7, anslå . utöver regeringens förslag, för ersättning till musiker och sångare, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ersättning för biblioteksmusik. (vpk) (vpk)
mot · G902kr216 · 1985-01-01 00:00:00 — Motion till 1985/86:Kr216 och (vpk) En plan för fiskevård, turism och friluftsliv vid vissa De fyra stora outbyggda huvudälvarna älv, älv, älv och har var för sig stora skönhets-, skydds- och rekreationsvärden. De utgör en mycket betydande resurs för människors aktivitet, vila och avkoppling - en resurs som kunde utnyttjas mycket mera och göras fysiskt tillgänglig för fler människor. När älvarna började att utnyttjas för flottning gjordes betydande ingrepp i dem. sprängdes bort och vissa älvsträckor muddrades. Det som varit lekområden och ståndplatser för fisken fick en annan karaktär. Om fisket skall kunna förbättras krävs noggranna inventeringar av trivselplatser, vandringshinder etc. för fisken. Dessa inventeringar skulle sedan ligga till grund för ett fiskevårdande arbete. Vid flera olika tillfällen har gjort positiva uttalanden om turism. Via lokaliseringsstöd och beredskapssatsningar har också ett visst stöd getts till infrastruktursatsningar. Betydande insatser har också gjorts för övernattningsmöjligheter i områdena. Det skulle ha stor betydelse för turistnäringen och den kommersiella servicen i Norr- och om tog initiativ till en massiv insats för att höja attraktionsvärdet för dessa fyra älvar. Dessa älvar utgör en del av sista vildmark, vilket har ett stort marknadsföringsvärde i turistsammanhang. Eventuella insatser i älv och älv skulle också falla mycket väl in i ett åtgärdsprogram för östra . Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att ett planförslag för fiskevård, turism och friluftsliv vid älv, älv, älv och utarbetas.
mot · G902kr233 · 1985-01-01 00:00:00 — Finansieringen av upprustningen av 1985/86 Kr233-243 strövar hundratusentals stockholmsbesökare genom och insuper den medeltida atmosfären hos den stadsdel som ur internationell synvinkel torde vara vårt främsta kulturminne. har en alldeles särskild charm som det inte går att ta miste på. Den noggranna iakttagaren kan dock se vad som håller på att hända med . Här och där börjar husen bukta och luta. Murar är spruckna, dörrar och fönster bågnar. Detta är bara en ytlig fingervisning av vad som håller på att ske med , nämligen att hela stadsdelen sakta men säkert rasar sönder. Förklaringen finns att hämta i att de äldre byggnaderna grundlagts på träsurtbädd och träpålar. På grund av landhöjningen - som på sina håll är närmare - har husen lyfts så att många av grunderna hamnat ovanför grundvattennivån. ruttnar träet och mister sin stadga med påföljd att huset kommer på kant med omgivningen. Experterna hävdar att situationen är mycket bekymmersam. De värst ansatta husen ligger i kvarteren på utsidan av Väster- och Österlånggatorna. En del av husen har så omfattande skador att det blir helt omöjligt att bevara dem. är inte bara ett historiskt minnesmärke utan också en levande del av huvudstad. Självklart måste vi vårda och bevara åt eftervärlden. Detta är i första hand ett riksintresse. Vi måste se till att något görs , innan husen rasar. Redan nu vet vi omfattningen av de grundförstärkningar och ombyggnadsåtgärder som måste ske. Totalt - exkl. statens fastigheter - måste 104 hus i grundförstärkas. Ombyggnadskostnaderna beräknas till ca 650 milj.kr. varav ca 250 milj. kr. är direkta grundförstärkningskostnader. Om inte takten i grundförstärkningsarbetet ökar kommer en stor del av de 104 husen att få så stora skador att de kulturhistoriska värdena spolieras. Upprustning och grundförstärkning av de här 104 husen i innebär med nuvarande finansieringssystem mycket stora påfrestningar på fastighetsägarnas ekonomi. Det är nödvändigt att det samhälleliga stödet för upprustning och bevarande av husen i byggs ut. De extremt höga kostnaderna som följer av kombinationen kulturhistorisk bebyggelse och grundförstärkningsbehovet samt unika karaktär måste vara ett tillräckligt skäl för att stadsdelen skall kunna särbehandlas när det gäller 1 1985/86.8 sami. Vi anser mot bakgrund av ovanstående att vi nu mycket snabbt måste få fram en aktionsplan för bevarandet av Gamlastan. Staten måste, i samarbete med , snabbt utreda hur denna aktion skall finansieras och hur vi snabbast möjligt skall kunna vidta de åtgärder som behövs för att rädda husen i . Det bör enligt vår bedömning vara möjligt att som grund för diskussioner om formerna för detta använda en utredning som fastighetskontor gjort. Med hänsyn till det finansiella läget hos staten och kommunen kunde ett riksomfattande lotteri vara lösningen för att skaffa fram de extraresurser som upprustningen kräver. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att igångsätta ett riksomfattande lotteri för att finansiera återstående upprustning. () () 1985/86 Kr233
mot · G902kr313 · 1985-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:Kr313 och () en utredning om kulturarbetarnas situation Med hänvisning till vad sorn anförts i motion Sk319 hemställs att hos regeringen begär en ny utredning av kulturarbetarnas situation och med sådan inriktning som framgår av motionen.
mot · G902L203 · 1985-01-01 00:00:00 — Motion till 1985/86: L203 (vpk) Reglerna om makars egendom i vissa fall Vid skadeståndsmål förekommer det att den skadelidande får ett engångsbelopp som ersättning för sveda och värk och för nedsatta funktioner . I de fall den skadade vid utbetalning av sådant engångsbelopp är gift och makarna inte upprättat äktenskapsförord kommer vid eventuell skilsmässa hälften av boets behållning att utgöra den andre makens giftorätt. Detta innebär att den andre maken genom sin giftorätt kommer att få hälften av det belopp som den skadelidande erhållit som ersättning för sin skada. Det är inte särskilt svårt att föreställa sig att den make som drabbats av en svår skada inte förmår hävda sin rätt till skyddad egendom genom äktenskapsförord. På samma sätt räknas bil, som ena maken erhållit med bilstöd på grund av handikapp, som gemensam egendom vid bodelning. För att undvika onödigt uppslitande avgörande i domstol vid bodelning i fall som här beskrivits synes det riktigast med en lagändring. Bil som erhållits med bilstöd och engångsbelopp som utbetalas för skada och avkastning av sådant belopp bör alltid utgöra enskild egendom. Detsamma bör gälla för egendom som förvärvats för sådant engångsbelopp. I det senare fallet bör också avkastning och värdestegring av egendomen räknas som enskild egendom. Med hänvisning till det framförda hemställs att hos regeringen hemställer om lagförslag om makars egendom i enlighet med vad som anförs i motionen.
mot · G902L204 · 1985-01-01 00:00:00 — (vpk) Åtgärder för att begränsa kommersialiseringen av julfirandet Vi har återigen firat/genomlidit (stryk det ej tillämpliga) en jul- och nyårshelg. Verkningarna av detta sträcker sig numera till . Julfirandet är inte längre en angelägenhet för den enskilde eller för familjen. Det religiösa motivet har inte spelat någon större roll. Nej, julen är i främsta rummet en ekonomisk affär. Julhandeln ingår som en mycket viktig del i alla handelsföretags kalkyler, i vissa fall kan den vara helt avgörande för ett bra årsbokslut. Satsningarna från affärsmännens sida blir därefter. I takt med de ökade möjligheterna för allt fräckare och mera påträngande reklam, där den nya tekniken öppnar alltmer svindlande vyer, tenderar julkommersen att på ett avgörande sätt ingripa i de enskilda hushållens ekonomi. Trycket på familjerna, särskilt de med barn, blir enormt. Men också ensamstående, som kanske en gång vill återknyta kontakter med vänner och anhöriga, drabbas. Julklappar måste inhandlas, vem vill komma tomhänt, och kraven på vad paketen skall innehålla ökar , underbyggda av miljoner i satsade reklampengar. Kredit- och kontokort har underlättat möjligheterna att förköpa sig och många familjer går in i det nya året med ökande skulder. Detta är negativt både för den enskilde och för samhället som helhet. I flera fall blir det en direkt belastning på det sociala skyddsnätet när januaris räkningar skall betalas och hushållskassan är tom. Det behöver därför vidtas åtgärder för att begränsa hysterin och det ekonomiska vansinne som julkommersen innebär. Det är ett ingrepp i den enskildes, i familjernas frihet att bli utsatta för julterrorn, så som den bedrivs av handeln . Reklamen och marknadsföringen inför julen bör regleras. Lika väl som vi har bestämda datum för andra viktiga festperioder, som t. ex. kräftfångst och surströmmingspremiär, bör julreklamen inte få starta när affärsmännen anser det lämpligt utan på ett visst bestämt datum. Luciafirandet kring kan vara en lämplig utgångspunkt. bör vi vara förskonade från julglitter, gatudekorationer och all annan julreklam, som handeln i den fria konkurrensens namn överöser oss med allt tidigare . Även därefter bör affärsmännen åläggas en viss återhållsamhet, och alltför påträngande och skrikig julskyltning bör inte få förekomma. Återupprätta julfirandet till en helg för avkoppling och samvaro och låt det inte ytterligare utnyttjas för att öka handelns vinstmarginaler. Med hänvisning till det ovan anförda yrkas L204 att hos regeringen hemställer om åtgärder för att begränsa kommersialiseringen av julfirandet.
mot · G902L216 · 1985-01-01 00:00:00 — Motion till 1985/86:L216 (vpk) Arrendators rätt till friköp Frågan om arrendatorernas - och givetvis då de mindre arrendatorerna under gods, kyrka och krona - villkor har tilldragit sig ökande uppmärksamhet. Jordarrende är en företeelse som i alla europeiska länder historiskt varit kopplad till viktiga sociala problem och orättvisor. I ett flertal länder blev detta upphov till jordreformer och rättsliga förändringar. I har dock sådana reformer varit svaga och föga konsekventa jämfört med t. ex. , , och de baltiska områdena. Det jordbaserade frälset hade långt fram i tiden en stark ställning i och den s. k. bondefrigörelsen var ofullständig och tvetydig. Sambandet mellan jordhungern hos landsbygdens underklasser och den stora emigrationen väckte dock de styrandes intresse. emigrationsutredning tog utförligt upp problemet. Följden blev bl. - sedermera i olika etapper reformerade - s. k. ensittarlag. Under intrycket av den koncentrationsinriktade jordbrukspolitiken avskaffades denna lag. Det nya intresset kring arrendatorernas situation har väckts främst därför att arrendejordens andel av jordbruksmarken tenderat öka och därför att arrendatorerna, särskilt under godsen, framträtt med organiserad opinionsbildning. Jordägarintresset har emellertid på ett olyckligt sätt influerat det arbete som skett på regerings- och riksdagsplanet. Betydelsefulla förbättringar har visserligen genomdrivits i lagstiftningen, men genomslaget har blivit svagt ute på fältet, synbarligen på grund av jordägarinflytandet på det provinsiella och lokala planet. Friköpsfrågan har ständigt skjutits framåt i tiden och varit föremål för en extra utredning. Någon regeringsproposition är ej aviserad . Det är angeläget att frågan kan lösas utan ytterligare onödigt dröjsmål. Det handlar om en kategori människor som redan alltför länge fått vänta på reformer. De som skulle omfattas av en friköpsrätt är småbrukare som under ofta hårda förhållanden bedrivit sitt jordbruk, hållit landskap öppna och sin bygd levande. eller aldrig har de kunnat påräkna annat än blygsam avkastning arbete. De har också i många fall fått finna sig i godtycke från de stora jordägarna och har tvingats acceptera former för kontrakt, som gett deras sociala position en stor osäkerhet. Det är nu en ny majoritet av socialdemokrater och kommunister ånyo kom till stånd i , och den borde ha kunnat gå godsarrendatorerna och andra innehavare av s. k. historiska arrenden till mötes i friköpsfrågan. Tidsfaktorn verkar i flera avseenden till nackdel för de mindre arrendatorerna. Godsinnehavarna använder tillfället till att söka göra sig av med sina För de små jordarrendatorer som närmar sig eller överskridit Mot. pensionsstrecket är det i många fall betydelsefullt att de i förekommande fall L216 kan räkna på att få friköpa den ofria mark på vilken deras boningshus är Det vore en akt av den elementäraste rättvisa att arrendatorerna finge se ett orättvist system gå i graven före dem själva. Mot bakgrund av vad här anförts föreslås att beslutar att hos regeringen begära att förslag till lag om friköpsrätt för s. k. historiska arrenden framläggs.
mot · G902L218 · 1985-01-01 00:00:00 — Motion till 1985/86:L218 (vpk) Ändring i upphovsrättslagen Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1985/86:Kr218 hemställs att hos regeringen hemställer om åtgärder för att lösa frågorna om upphovsrättslig grund för visningsersättningen i enlighet med vad som anförts i motionen.