mot · G902160 · 1985-11-20 00:00:00 — Motion till 1985/86:160 m. fl. Förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /86 (prop. 1985/86:25) I förslaget till tilläggsstat för innevarande budgetår behandlas bl. a. vissa gasfrågor. Från sida har vi understrukit att naturgas med hänsyn till de miljöfördelar detta energislag har i jämförelse med kol, olja och kärnkraft bör utnyttjas i det svenska energiförsörjningssystemet. Vi har även framhållit att i den händelse inhemsk gas påträffas bör den självklart utnyttjas före importerade energislag. Från sida har vi därför inget att erinra mot att träffar avtal med svenska finansiärer om samverkan i gemensamma bolag för undersökning av förekomsten av abiogen djupgas i Siljansområdet samt förvärvar andelar resp. aktier i bolagen. Det förefaller dock inte rimligt att staten genom skall ha av rösterna i . En sådan röstfördelning torde bl. a. verka hämmande på möjligheterna att få andra finansiärer att teckna aktier i bolaget. Bolagsordningen bör därför ändras så att A- och B-aktier får samma röstvärde. Detta bör ges regeringen till känna. Det totala finansieringsbehovet för , inkl. kostnader för utfört förundersökningsarbete, bedöms av uppgå till 150 milj. kr. Enligt propositionens förslag skall medges att svara för 52 milj. kr. av dessa kostnader, varav 22 milj. kr. tillskjuts av det . Vi anser att genomförandet av projektet är angeläget, och finansieringen underlättas om får svara för en större andel av kostnaderna. En rimlig fördelning är att får bidra med högst 75 milj. kr., inkl. redan satsade medel. Detta är också skäligt med hänsyn till att kommer att vara den dominerande delägaren i bolaget. Detta bör ges regeringen till känna. Vi vill vidare i detta sammanhang understryka att det ej heller finns något att erinra mot att garantiram för utvinning av olja, naturgas eller kol utnyttjas för att finansiera statens del av resultatunderskottet i . Vi har tidigare i annat sammanhang visat på betydelsen av att de ekonomiska möjligheterna för de planerade naturgasprojekten förbättras om skatten på naturgas sänks från . En sådan sänkning skulle förbättra projektens totalekonomi och bör därför genomföras. I tilläggsbudgeten tas vidare beredskapsfrågan för naturgas upp. Den nuvarande lösningen som föreligger är av provisorisk karaktär och föredraganden kan nu med hänvisning till pågående utredning inte ge någon redovisning av det pågående arbetet. Den bästa vägen är självklart att förbättra försörjningsberedskapen genom inhemsk gasproduktion. Utöver de undersökningar som pågår i syfte att finna abiogen gas bör därför insatser göras för att exempelvis utvinna gas ur torvmossar genom t. ex. den s. k. vyrmetanmetoden. En bättre försörjningsberedskap skulle även kunna fås om jordbrukets och industrins möjligheter till gasproduktion tillvaratogs bättre än . Metanjäsning ur organiskt material/avfall kan ge ett icke oväsentligt bidrag till vår energiförsörjning. Detta är exempel på möjligheter som finns för att öka vår försörjningsberedskap genom en inhemsk produktion av gas. Enligt vår mening bör därför satsningar göras i syfte att få till stånd en mer omfattande gasproduktion som arbetet för att utveckla metoder för lagring av naturgas måste fortsätta med målsättningen att finna ekonomiskt rimliga lösningar i beredskapsfrågan för importerad gas. En ökad inhemsk produktion av gas kan minska behovet av de volymer som behöver lagras. Detta bör ges regeringen till känna. Frågan om en höjd beskattning av gasol aktualiseras i proposition 1985/ 86:53.1 propositionen föreslås att skatten på gasol, som används för annat än motordrift och stadsgasframställning, skall höjas från /ton till /ton fr. o. m. och till /ton fr. o. m. . Den föreslagna förändringen beräknas medföra en inkomstförstärkning på statsbudgeten om ca 20 milj. kr. och ca 40 milj. kr. I samband med att vissa ändringar i energibeskattningen genomfördes konstaterades att beskattningen av gasol bör kopplas till skatten på naturgas och därmed utgå med tre fjärdedelar av skatten per energienhet för olja. Gasol är en högvärdig produkt med stora miljöfördelar. Avgaserna vid förbränning innehåller praktiskt taget ingen koloxid och är dessutom fria från svavel och tungmetaller. Totalt uppgick användningen av gasol till , varav huvuddelen (ca ) används inom industrin, 5 där de största förbrukarna finns inom stål- och verkstadsindustrin. Det finns även användningsområden där gasol är mycket svår att ersätta, exempelvis olika värmebehandlingsprocesser. Användningen av gasol inom sådana områden bedöms uppgå till /år. För övrigt torde gasolen till viss del kunna ersättas med olja, vilket innebär risk för sämre kvalitet på slutprodukten, minskad produktionseffektivitet och större belastning på miljön. Den föreslagna skattehöjningen på gasol avser således främst gasol som används för industriella ändamål. Gasol som saluförs i butiker omfattas av mervärdeskattesystemet och är undantagna från energiskatt. Gasol för motordrift och stadsgasframställning berörs inte av föreliggande förslag. Detta innebär att kopplingen till skatten på naturgas kan ifrågasättas eftersom gasolen inte utnyttjas för energiändamål. En höjd skatt på gasol riskerar i stället att innebära en ökad import av olja, beroende på att gasolen blir dyrare att utnyttja än olja med bl. a. en större belastning på miljön som följd. En stor del av den nuvarande användningen av gasol kan dessutom produceras inom landet. Någon skattehöjning på gasol bör därför inte komma i fråga, varför proposition 1985/86:53 därmed avslås. Regeringen begär bemyndigande att godkänna det mellan och träffade avtalet om byte av krafttillgångar. I detta avtal ingår bl. a. att vattenfallsverket blir den dominerande fallhöjdsinnehavaren i älv. Enligt propositionen får därmed vattenfallsverket ett avgörande inflytande på älvens utbyggnad. Frågan om utbyggnad möter kraftig reaktion i eftersom en utbyggnad av älven innebär konflikt med motstående intressen såsom rennäringen. Energiministern betonar i propositionen att en utbyggnad av älv skulle innebära en direkt sysselsättning om 950 manår. Detta står i bjärt kontrast till det uttalande som statsministern gjorde vid ett besök i . I en intervju i sade statsministern: Jag kan inte tänka mig att någon enda människa skulle vilja bygga ut någon av de orörda älvarna enbart av sysselsättningsskäl. En utbyggnad görs för att framställa energi. Emellertid betonas nu sysselsättningsskälen av energiministern. Vi finner regeringens handlande ologiskt eftersom frågan om en utbyggnad av älv ännu inte prövats enligt vattenlagen. Vi anser regeringens hemställan att skall bemyndiga regeringen att godkänna avtalet mellan vattenfallsverket och BÅKAB är ett sätt att förbigå den rättsliga prövningen av älv. Ett bemyndigande från att godkänna avtalet kan uppfattas som ett ställningstagande för utbyggnad innan ärendet prövats av m. fl. Vi yrkar därför avslag på propositionen i denna del. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi 1. att beslutar att som sin mening uttala vad som i motionen anförts angående statens vattenfallsverks medverkan vid bildande av bolag för prospektering och utvinning av djupgas i Siljansringen, 2. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om försörjningsberedskapen för gas, 3. att beslutar avslå proposition 1985/86:25 i den del som rör avtal om byte av krafttillgångar mellan och Bålforsens kraftaktiebolag. P.-O. () ()