ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G8022155 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:2155 m.fl. Datoranläggning för skatteförvaltningen i De maskinella bearbetningarna för administration av folkbokföring och beskattning utförs för av dataenheten i . har i skilda sammanhang pekat på behovet av att erhåller en egen regiondator. Ett tungt vägande skäl för behovet av egen dator till länet är att kunna vidmakthålla och vidareutveckla kompetensen inom dataområdet. Utan egen dator kommer länet snabbt att bli ett u-land på datateknikens område. Med full kompetens på dataområdet kan länet dessutom ta till vara och skapa egna lösningar efter det lokala behovet. Kreativitet och nyskapande kan därvid tas till vara bättre än då vi är beroende av ett annat läns välvilja för att lösa våra problem. Med egen dator skapas även tidsvinster för övriga arbetsuppgifter genom att behovet av transporter av utprodukter försvinner. Den besvärande situationen för t. ex. granskningspersonalen kan förbättras genom att produkter tas fram snabbare. Möjligheter till omkörningar och rättelser av upptäckta felaktigheter ökar väsentligt. Detta kommer ytterst allmänheten till godo genom snabbare och riktiga produkter. Möjligheterna av att nu planera en regiondator till länet ligger dessutom helt i linje med de regionalekonomiska planerna på att skapa ett teknikcentrum i . Effekterna bör därvid komplettera varandra på ett positivt sätt för hela länet. Med hänsyn till att f. n. håller på att se över lokalbehovet för hela skatteförvaltningen i är det angeläget att även dataenhetens behov av utrymme för datordrift och efterbehandling kommer med i planerna på ett så tidigt stadium som möjligt för att undvika onödig omprojektering och kostnadsfördyring. Sist men inte minst viktigt är att länet tillförs ytterligare ett antal arbetstillfällen av kvalificerad art som länet lider brist på. i länet får därvid en jämbördig ställning med andra län och kan därvid utveckla sina kontakter med dessa på ett positivt sätt. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att regionaldator även bör tillföras . () () minab/gotab 1985 79843
mot · G8022157 · 1985-01-24 00:00:00 — Valfriheten måste få en dominerande plats vid utformningen av en ny familjepolitik. Det byråkratiskt stelbenta måste bort. Kravet på en rikare variation av den offentliga barnomsorgen i , kooperativ eller enskild regi måste kunna ställas. Det är föräldrarna som fritt skall välja bland alla de alternativ som tillgodoser vissa grundläggande kvalitativa krav. Erfarenheten visar att mångfalden och valfriheten ger ett bättre resultat till lägre kostnad. I många kommuner satsas nu på föräldrakooperativa daghem. De bildas vanligen genom att några föräldrar i ett bostadsområde bildar en ideell eller en ekonomisk förening. Genom föreningen blir föräldrarna huvudman för verksamheten. Om då föreningen som skall starta ett föräldrakooperativt daghem hyr en lägenhet eller villa, får man inte tillgodogöra sig den vanliga bostadssubventionen, dvs. Hyran kan stiga till det dubbla jämfört med vad en vanlig hyresgäst betalar för en likartad lägenhet. Statliga bostadslån lämnas förutom till bostäder även till lokaler. En allmän förutsättning för att lokaler skall få belånas är att de har till ändamål att förse de boende inom ett bostadsområde med varor eller tjänster. Enligt 44 § bostadsfinansieringsförordningen (SFS 1974:946) kan länsbostadsnämnden säga upp bostadslån till betalning helt eller delvis bl. a. om huset används för annat ändamål än som förutsattes när lånet beviljades. kan medge att utrymmen som vid lånets beviljande förutsattes bli använda för bostadsändamål får utnyttjas för annat ändamål av högst . För att ett daghemskooperativ eller daghem i privat regi skall få tillgodoräkna sig räntebidrag om man hyr en villa eller lägenhet och ordnar daghem krävs en ändring av bestämmelserna om räntebidrag i bostadsfinansieringsförordningen. Med hänsyn till rådande förhållanden och angivna strävanden bör enligt vår mening en sådan ändring vidtas i syfte att göra det möjligt för t. ex. föräldrakooperativa daghem att få tillgodräkna sig räntebidrag. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att hos regeringen begära en ändring av bestämmelserna om räntebidrag i bostadsfinansieringsförordningen i syfte att göra det möjligt för förskolor som drivs av föräldrakooperativ eller i privat regi att få tillgodoräkna sig räntebidrag.
mot · G8022159 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:2159 m. fl. Återinförande av statliga markförvärvslån och tomträttslån kommunisterna har föreslagit förändringar och förbättringar av kommunernas möjligheter att bedriva en aktiv markpolitik. Det har därvid betonats att det är nödvändigt för att uppfylla viktiga sociala målsättningar vid samhällsbyggandet. Regering och riksdag har också vid olika tillfällen framhållit att kommunerna skall ha ett avgörande inflytande på användningen av marken. Många kommuner har av ekonomiska skäl ansett sig tvungna att sälja ut mark och/eller avstå från att köpa in mark som man skulle behöva. Efter avvecklingen av lånen till kommunala markförvärv och statliga tomträttslån har problemen ökat för de kommuner som vill föra en aktiv markpolitik. Kommunerna måste enligt vår mening få sådant stöd från statsmakternas sida att man inte tvingas göra sig av med kollektivt ägd mark. Man måste i stället ges ökade möjligheter att förvärva mark för samhällsbyggande och tillämpa tomträtt vid markupplåtelser. Under de som gått sedan tomträttsinstitutet skapades i vårt land, har det utvecklats till en markupplåtelseform som i många hänseenden kan jämställas med äganderätten då det gäller enskilda människor. Tomträtten innebär avvägning på det markpolitiska planet mellan samhälleliga intressen och enskild trygghet. Samhället har bl. a. genom tomträtten direkt kunnat få del av de enorma värdestegringar som efterfrågan på centralt belägen mark i städernas centrala delar skapar. Det är viktigt att kommunernas möjligheter att behålla marken och upplåta den mot tomträtt inte försämras på sätt som har skett . Vpk har tidigare föreslagit och upprepar nu förslaget om att markförvärvslånen återinförs och blir amorteringsfria för att därefter amorteras . Vi återkommer även med förslaget om att tomträttslån skall lämnas till kommunerna på samma villkor som gäller bostadslån till allmännyttiga bostadsföretag och kunna utgå även till andra ändamål än bostäder. Det bör gälla även för tomträtt för industri, affärsändamål, mark för fritidshus, osv. Med hänvisning till det anförda föreslås att som sin mening ger regeringen till känna att markförvärvslån och tomträttslån bör återinföras och hemställer att föreläggs förslag härom i enlighet med vad som anförts i motionen. (vpk) (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G8022161 · 1985-01-24 00:00:00 — m. fl. En forskartjänst vid hälsocentrum Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2160 yrkar vi att hos regeringen anhåller om resurser till en fast forskartjänst knuten till den forskning som pågår vid . () () () () minab/gotab 1985 79847
mot · G8022166 · 1985-01-24 00:00:00 — m. fl. Slopande av avgift på visst handelsgödselniedel På den svenska marknaden har introducerats ett nytt gödselmedel, kallat P 17. Medlet består av svensk apatit som är granulerad. Enda tillsatsen är ett bindemedel som är en cellulosaprodukt, dvs. avfall från skogsindustrin. Apatiten bryts i , och tillverkningen av gödselmedlet sker i . P 17 består bl. a. av fosfor och kalk. Det innehåller inga för mark eller växter skadliga syror utan reagerar basiskt (pH-värde 8.6). Jämfört med superfosfaten innehåller det nästan inga tungmetaller. Kadmiumproblemet är alltså borta. Den superfosfat som säljs är sur och bidrar till att öka försurningen i marken. Apatiten däremot som är basisk motverkar försurningen. Genom att apatiten är svårlöslig och långtidsverkande kommer man också i från nackdelen med gödselmedel typ NPK, dvs. Positiva forskningsresultat från användningen av apatitgödsling finns i . beslöt om införandet av en särskild miljöavgift på gödselmedel. Syftet med avgiften var enligt uttalanden i såväl proposition som utskottsbetänkande att av hälso- och miljöskäl minska användningen av handelsgödselmedel. finns också en särskild handelsgödselavgift vars intäkter återförs till näringen via prisregleringen. Avgiftens syfte var att begränsa överproduktionen av spannmål. Gödselmedlet P 17 beläggs med höga avgifter på grund av sin höga fosforhalt: miljöavgiften /ton, handelsgödselavgiften /ton, sammantaget /ton. Som ovan redovisats har apatitgödsel positiva i stället för negativa miljöeffekter. P 17 kan bland annat bli ett effektivt medel att möta den ökande markförsurningen. P 17 kan användas såväl inom jord- som skogsbruket. Regering och riksdag har uttalat det önskvärda i en övergång till långsiktigt miljövänligare metoder i jord- och skogsbruket. Medel har anslagits till forskning kring olika projekt. Uttalanden har också gjorts när det gäller det önskvärda i en övergång till inhemska gödselmedel. Med tanke på de motivuttalanden som gjorts i samband med införandet av miljöavgiften och handelsgödselavgiften skall enligt vår uppfattning gödselmedlet P 17 befrias från avgifter av detta slag. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs* att beslutar att befria gödselmedlet P 17 från avgifter enligt lagen om avgift på gödselmedel. () () * Se även motion 1984/85:2167.
mot · G8022167 · 1985-01-24 00:00:00 — Motion 1984/85:2167 m. fl. Slopande av prisregleringsavgift på visst handelsgödselmedel Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2166 hemställs att beslutar att befria gödselmedlet P 17 från avgifter enligt 7 § lagen om prisreglering på jordbrukets område. () ()
mot · G8022168 · 1985-01-25 00:00:00 — Med hänsyn till att anslaget inte har utnyttjats helt ut och med hänsyn till våra övriga förslag angående skogsbruket och förändringar i skogsvårdslagen beräknar vi en ram på totalt 300 milj. kr. under /86. Vi beräknar likaså utbetalningarna under denna till 300 milj. kr., dvs. 20 milj. kr. lägre än propositionens förslag. Med anledning av vad som ovan anförs hemställs* 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om återgång till kompensationssystem enligt PM-index, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om fortsatt prisstöd till jordbruket i norra , 3. att upphäver lagen om tillfälligt förbud mot byggande av djurstallar, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om bevarande av deltidsjordbruken, 5. att hos regeringen begär en översyn av jordförvärvslagen i syfte att underlätta nyetablering av deltids- och kombinationsjordbruk, 6. att beslutar avskaffa priskontrollen i jordförvärvslagen (4 § 1), 7. att beslutar avskaffa bosättningsplikten i jordförvärvslagen (3 §). 8. att hos regeringen begär uppdrag till jordfonden angående markförsäljning på ca 50 milj. 9. att anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med 3 milj. kr. minskat anslag till Lantbruksstyrelsen på 35,088 milj. 10. att anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med 12 milj. kr. minskat anslag till Lantbruksnämnderna på 200,781 milj. 11. att anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med 5 milj. kr. minskat anslag till Bidrag till jordbrukets rationalisering m. m. på 45 milj. 12. att anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med 6,3 milj. kr. minskat anslag till Inköp av livsmedel m. m. för beredskapslagring på 40,079 milj. 13. att anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med 10 milj. kr. minskat anslag för Kostnader för beredskapslagring av livsmedel m. m., 14. att anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med , höjt anslag till Främjande av rennäringen för trygghetspaket för renskötare, 15. att beslutar anvisa 15 milj. kr. för trygghetspaket för skogsbrukare, 16. att anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med 20 milj. kr. minskat anslag för Bidrag till skogsvård 17. att beslutar att ramen för statsbidrag till skogsvård m. m. uppgår till 300 milj. kr. för /86. () () () () * Se även motion 1984/85:2169.
mot · G8022170 · 1985-01-25 00:00:00 — 1984/85 2170-2176 Åren 19741975 drabbades flera områden i vårt land, främst i , av torkskador av sådan omfattning att man gav dem ett särskilt namn, Blekingesjukan. Själv var jag ganska övertygad om att upphovet just var torka, men huruvida denna ensam var vållande till skadorna eller var betingad av andra faktorer också, och i så fall vilka, kunde jag inte avgöra. Sedermera har i emellertid i skrivelse till regeringen påtalat att luftföroreningar kan ha bidragit. Utvecklingen har framtvingat borttagande av enstaka skadade träd eller trädgrupper men också förtidsavverkningar av hela bestånd. Med den snabbt förflytande försämringen av tillståndet i för ögonen måste framtiden bedömas mycket allvarligt. Om än alla orsakssammanhang ännu ej är klarlagda, måste omedelbara praktiska åtgärder vidtas för att hejda en ytterligare negativ utveckling. Dessa åtgärder måste ta sig uttryck i att utsläppande av försurande föroreningar radikalt minskas. är det de areella näringarna, som till stor del får ta följderna, inte minst de ekonomiska, och t. o. m. riskera sitt framtida näringsfång, men de stora syndarna slipper undan. De lätt upptäckta skadorna vid skogsbruket kommer fram i ökade svampoch insektsangrepp med råvarubrist hos industrin och rubbade proportioner mellan olika virkessortiment som följd. Betydande tillväxtminskning redan innan skadorna blivit synliga har också spårats. Ökade kostnader för skogsskötseln, ojämn sysselsättning och försämrad lönsamhet är andra följder av försurningen. Till drabbade skogsföretag, där ingen ansvarig skadegörare kan utpekas, bör samhället svara för ersättning i enlighet med de krav, som den europeiska jordbruksfederationen (CEA) ställt 1983. Hur denna ersättning rent tekniskt skall beräknas torde vålla vissa svårigheter, varför denna fråga bör utredas. Det måste anses orimligt att skogsbruket skall drabbas av betungande skogsvårdsavgifter som grunden för dess produktionsförmåga och över huvud taget dess existens håller på att undanryckas på grund av förhållanden, varöver skogsbruket självt ej råder men där samhället har ett huvudansvar. Skogsvårdsavgiften bör därför etappvis avskaffas på . 1 1984/85. Under hänvisning till vad jag ovan anfört hemställs* att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ersättning för försurningsskador till drabbade skogsföretag. * Se även motion 1984/85:2171.
mot · G8022171 · 1985-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2170 hemställs att beslutar om avskaffande av skogsvårdsavgiften. 1* 1984/85.
mot · G8022173 · 1985-01-24 00:00:00 — m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2172 yrkar vi att hos regeringen begär en utredning i syfte att införa fullständig särbeskattning. () () () ()
mot · G8022174 · 1985-01-24 00:00:00 — m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2172 yrkar vi att hos regeringen begär utredning om förändringar i föräldraförsäkringen i enlighet med vad som anförts i motionen. () () () () () ()
mot · G8022175 · 1985-01-24 00:00:00 — m. fl. Jämställdhet i lärarutbildningen, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2172 yrkar vi 1. att ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om jämställdhetsfrågorna i lärarutbildningen, 2. att begär att regeringen uppdrar åt att på försök anordna särskilda enkönade kurser i teknik och data, 3. att ger regeringen till känna vad som anförts om yrkesorientering och sommarkuser för arbetslösa flickor som slutat skolan. () () () ()
mot · G8022176 · 1985-01-24 00:00:00 — m. fl. Jämstäildhetsansvariga vid regionala utvecklingsfonder Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2172 yrkar vi att beslutar att en jämställdhetsansvarig bör utses vid varje regional utvecklingsfond och att reglerna för bidrag och rådgivning från dessa ses över i enlighet med vad vi anfört. () () () () () () minab/gotab 1985
mot · G8022178 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. Slopande av skatten på flygbensin för privatflyg, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2177 hemställs 1. att beslutar att den särskilda skatten på flygbensin för privatflyg skall slopas, 2. att hos regeringen begär förslag beträffande ankomst-tax-free-försäljning vid landets flygplatser med utlandstrafik, 3. att hos regeringen begär förslag beträffande s. k. frizon vid . PER STENMARCK (m) () () ()
mot · G8022180 · 1985-01-25 00:00:00 — och i Hjälp åt prostituerade kvinnor Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2179 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att kommunerna bör stimuleras till nya former av behandlingsarbete för att hjälpa de prostituerade kvinnorna genom att medel från anslaget H 5 i budget kan användas härför.
mot · G8022182 · 1985-01-24 00:00:00 — Motion 1984/85:2182 Enklare deklarationsregler för vissa aktieägare Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2181 hemställs att beslutar hos regeringen anhålla att skatteförenklingskommittén ges uppdraget att skyndsamt utarbeta förslag om förenklad skattedeklaration av små aktieinnehav. . ÅSLING (c) 1 * 1984/85.
mot · G8022183 · 1985-01-24 00:00:00 — Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1984/85:2181 hemställs att hos regeringen anhåller om åtgärder för att i samarbete med aktiemarknadens parter m. fl. påskynda arbetet för en enkel och rationell aktiehantering och jämlik informationsspridning på aktiemarknaden. . ÅSLING (c)
mot · G8022185 · 1985-01-23 00:00:00 — En systemvetenskaplig linje vid högskolan i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2184 hemställs att uttalar att regeringen bör ta initiativ till att SundsvallHärnösands högskola får inrätta en system vetenskaplig linje.
mot · G8022186 · 1985-01-23 00:00:00 — Motion 1984/85:2186 Viss utbildning vid länsarbetsnämnden i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2184 hemställs att uttalar att regeringen bör uppdra åt länsarbetsnämnden i att genomföra utbildning inom turistnäringen i .
mot · G8022188 · 1985-01-24 00:00:00 — Utbyggnad av järnvägsnätet i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2187 hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om förutsättningarna för ringlinje med järnväg i .
mot · G8022190 · 1985-01-24 00:00:00 — m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2189 hemställer vi att beslutar att från reservationsanslaget Bidrag till särskilda kulturella ändamål, budgetförslag, anvisa . för föreståndarens lönekostnader. () () () ()
mot · G8022192 · 1985-01-23 00:00:00 — m. fl. Rörlig pensionsålder m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2191 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om rörlig pensionsålder och pensionsutredningens uppdrag. () () () ()
mot · G8022193 · 1985-01-23 00:00:00 — m. fl. De äldres boende, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2191 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om äldres rätt till eget boende. () () () ()
mot · G8022195 · 1985-01-23 00:00:00 — m. fl. Sjukförsäkringsmedel för handikappade, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2194 hemställs 1. att beslutar att det skall vara möjligt för arbetsmarknadsmyndigheterna att disponera sådana sjukförsäkringsmedel som reserverats för förtidspensionering av handikappade, 2. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om möjligheten att få en fjärdedels vårdbidrag och om vikten av enhetlig tillämpning av reglerna för vårdbidrag, 3. att beslutar att avskaffa begränsningen för tillfällig föräldrapenning för handikappade barn, 4. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om efterlevandebidrag för familjer med handikappade barn, 5. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om ett utbyggt bilstöd för handikappade, 6. att hos regeringen begär ett förslag om rätt till ersättning för anhörigvård i enlighet med vad som anförs i motionen, 7. att som sin mening ger regeringen till känna att regeringen skyndsamt framlägger förslag till ändringar i lagen om allmän försäkring i syfte att tillåta sjukskrivning för del av dag vid behandling i öppen vård. () () () ()
mot · G8022196 · 1985-01-23 00:00:00 — m. fl. Barnbidraget för barn på institution Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2194 hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om behovet av en översyn av reglerna för barnbidrag och bidragförskott för barn som vistas på institution. () () () ()
mot · G8022197 · 1985-01-23 00:00:00 — m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2194 hemställs att uttalar att regeringen bör göra en utvärdering av de vidtagna åtgärderna för att handikappanpassa kollektivtrafiken. () () () ()
mot · G8022199 · 1985-01-23 00:00:00 — m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2198 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kvinnors alkoholmissbruk, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utveckling av vårdmetoder. () () () ()
mot · G8022203 · 1985-01-24 00:00:00 — m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2202 hemställs att hos regeringen begär förslag om förhandsgranskning av videofilm för uthyrning. () () () () () () () () ()
mot · G8022204 · 1985-01-24 00:00:00 — 1984/85:2204 m. fl. Vinstmedel från spel till kulturändamål Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2202 hemställs att hos regeringen begär förslag om inrättande av en fond baserad pä vinstmedel från statlig spelverksamhet för att stödja kultur- och folkrörelsearbete. () () () () () () () () ()
mot · G8022206 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. Utbyggnad av järnvägsnätet m. m. i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2205 föreslås 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs beträffande utbyggnad av järnvägs- och bannätet i , 2. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs beträffande vägutbyggnaden i . (vpk) INGA (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G8022207 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. Utbyggnad av bostadsbyggnadsprogram för Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2205 föreslås att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs beträffande ett bostadsbyggnadsprogram för . (vpk) INGA (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G8022210 · 1985-01-23 00:00:00 — Skattereglerna missgynnar i ett flertal fall egenföretagare. Här skall ett par exempel behandlas. Varken egenföretagaren eller medhjälpande make har rätt till tjänstepension. Avdrag för sådana pensionskostnader beviljas nämligen inte i rörelsen. Traktamentsreglerna gör f. n. skillnad på anställda och företagare. Dessutom saknar egenföretagaren generellt sett rätt till avdrag för resa till och från arbetet. Ett annat problem gäller i samband med egenföretagares sjukpenning. Vid beräkning av sjukpenninggrundande inkomst föreskrivs nämligen att inkomst av arbete för egen räkning inte skall beräknas högre än som motsvarar skälig avlöning för liknande arbete för annans räkning. Detta innebär att många egenföretagare får en lägre sjukpenning än vad som motsvarar deras inkomst. Avgiften beräknas utifrån den faktiska inkomsten nettointäkt minskat med schablonberäknad egenavgift vilket för denna grupp egenföretagare medför att utgående förmåner är lägre än vad som motsvarar den inbetalda avgiften. Dessa skillnader jämfört med andra företagsformer kan enligt vår uppfattning inte sakligt motiveras. Med hänvisning till ovanstående hemställs* att beslutar att hos regeringen begära att förslag till lagändringar framläggs så att ovanstående skevheter upphävs beträffande skattereglerna för egenföretagare. . () () * Se även motion 1984/85:2211.
mot · G8022211 · 1985-01-23 00:00:00 — och rätt till sjukpenning Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2210 hemställs att beslutar att hos regeringen begära att förslag till lagändringar framläggs så att de i motionen påtalade skevheterna upphävs beträffande egenföretagares rätt till sjukpenning. . () ()