mot · G8022954 · 1985-03-20 00:00:00 — Motion 1984/85:2954 m. fl. Regional utveckling och utjämning (prop. 1984/85:115) hade de sju skogslänen en mycket positiv utvecklingstrend. Den statliga skatteutjämningen, lokaliseringsstödet, fraktstödet och andra regionalt utjämnande åtgärder, som tillskapades i slutet på 1960- och början av 1970-talen, gav goda effekter för en regional utjämning. Utlokaliseringen av statliga verksamheter från och en målmedveten aktivitet i regeringen att via investeringsfondmedel styra filialverksamhet från storföretagen norrut hade också mycket stor betydelse för att vända en hotande avveckling i skogslänen till en positiv utveckling. Dessa åtgärder hade skapat möjligheter för en mycket god industri- och företagsverksamhet i den norra halvan av riket. Flera tiotusentals nya arbetstillfällen tillskapades i skogslänen. Detta resulterade i att de sju länen åren 1975,1976 och 1977 redovisade plus i såväl antalet inflyttade i förhållande till antalet utflyttade som i fråga om befolkningstal. Flyttningsresultaten summerades så här för de tre åren: Målet för de regionalpolitiska åtgärderna var att minska på storstädernas och de expansiva områdenas utveckling till förmån för utveckling i skogslänen. Resultatet för blev också att skogslänen hade en vinst i inflyttning på nära 17 000 medan redovisade ett minus på ca 2 000. Genom att arbetstillfällen skapades i skogslänen kunde folk flytta norrut och behovet av utflyttning från länen minskade. Detta medförde också att skogslänens folkmängd ökade med drygt 19 000. Denna utvecklingstrend bröts och förbyttes i direkt negativa flyttnings- och befolkningstal för de sju nordligaste länen. Flyttningsresultaten för summerades så här för skogslänen: Denna summering visar att effekten av de regionalpolitiska åtgärderna förändrats klart negativt till in . För de tre åren 1981,1982 och 1983 hade skogslänen drabbats av ett utflyttningsnetto på drygt 5 000 medan t. ex. hade haft ett inflyttningsöverskott på drygt 13 000. Av den positiva trenden i befolkningutvecklingen fanns ingenting kvar . För de tre ovan nämnda åren fick skogslänen se befolkningstalen minska med drygt 11 000 medan folkmängden i hade ökat med nära 23 000 den tidsperioden. Om det skall vara möjligt att på nytt åstadkomma en regional utjämning av arbetstillfällen och möjlighet för folk i skogslänen att bo kvar och åstadkomma ny utveckling i den norra halvan av måste mycket kraftfulla åtgärder vidtas. Resultaten av sysselsättningsutveckling och befokningstal , som också finns redovisade, inger inte mycket hopp att konjunkturuppgången skall medverka till önskade resultat. Om man på ett avgörande sätt vill förändra villkoren för utvecklingen i skogslänen är det nödvändigt att åstadkomma en starkare styrning av såväl företagens som myndigheternas utvecklingsplanering. I många av storföretagen planeras nu betydande utveckling av verksamheter. Men i dessa planer finns som regel inte någon satsning i skogslänen. I samband med det s. k. Uddevallapaketet fick medgivande att ta i anspråk ca 12 miljarder ur företagets investeringsfonder. Utbyggnadsplanerna för dessa medel redovisades uteslutande lokaliserade till Syd- och . Andra storföretags planer har också uteslutit satsningar i skogslänen i sin utvecklingsplanering. Om det skall bli möjligt att åstadkomma balans i storföretagens investeringsplanering måste regeringen och de statliga myndigheterna få en möjlighet att påverka utvecklingen. Den styrning av företagsutveckling norrut som förekom med regeringsmedverkan i samband med fondmedels ianspråktagande måste återinföras. Centrala myndigheter måste också påskynda det planeringsarbete som regeringen initierat i syfte att åstadkomma utflyttning av statliga arbetsuppgifter från centrala organ ut till länsnivå. Ytterligare statliga satsningar på forsknings- och utvecklingsarbete i skogslänen är en annan angelägen åtgärd. Nästa forskningspolitiska proposition bör innehålla förslag till FoU-insatser i skogslänen, som kan åstadkomma ny högteknologisk industri och bidra till förnyelse inom de befintliga basnäringarna i de sju länen. Sammansättningen av näringlivet i skogslänen är annorlunda än i övriga landet. Den stora andelen mindre och medelstora företag medför ett stort behov av fort- och vidareutbildningsinsatser. Detta är nödvändigt för att bibehålla och utveckla ett konkurrenskraftigt näringsliv. Inom det obligatoriska skolväsendet bör större uppmärksamhet ägnas åt behovet att främja övergång till naturvetenskapliga och tekniska linjer i gymnasieskolan i norrlänen. På en viktig punkt finns anledning att komplettera det förslag till teknikspridningsinsatser som propositionen innehåller. Bristen på kompetent arbetskraft, främst då inom data- och elektronikområdet, i skogslänen kräver särskilda insatser. Obalansen mellan regionerna är redan mycket stor. Koncentrationen till storstadsområdena - och då i första hand - är väl dokumenterad. Av landets samlade resurer inom data- och elektroniksektorn finns endast en mindre del i skogslänen. Från många håll har föreslagits någon form av mellaningenjörsutbildning som ett sätt att åstadkomma en nödvändig komplettering. Men då är det viktigt att en betydande del av en sådan utbildning förläggs till de nordligare delarna av landet. Den regionalpolitiska utredningen föreslog att högsta möjliga regionalpolitiska stöd borde utgå för uppförande av lokaler för uthyrning till s. k. avknoppnings- och groddföretag. I propositionen anges inte i vilken utsträckning stiftelser med denna målsättning av typen UMINOVA, CENTEK, kan påräkna lokaliseringsstöd. De goda resultat i form av företagsbildningar som åstadkommits med denna verksamhetsform talar starkt för fortsatta satsningar inom regionalpolitikens ram. Detta bör understryka. Såväl den regionalpolitiska utredningen som föredragande statsråd framhåller vikten av samhällsvetenskaplig forskning för att utveckla kunskapsunderlaget för den framtida regionalpolitiken. För skogslänens del utgör centrum för regionalvetenskaplig forskning i (CERUM) en viktig resurs. I propositionen anges att forskningsprogrammet om utvecklingsproblematik och Kommunerna och framtiden är de viktigaste delarna av CERUM:s verksamhet. Om CERUM skall kunna fullgöra sin uppgift är det viktigt att verksamheten också får behövliga resursförstärkningar. Detta bör beaktas inför kommande års budgetarbete. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att beslutar att ge regeringen till känna vad som i motionen anförts 1. om behovet av starkare styrning av såväl företagens som myndigheternas utvecklingsplanering, 2. om ytterligare forsknings- och utvecklingsarbete i skogslänen, 3. om behovet av utbildningsinsatser i regionalpolitisk! 4. om teknikspridningsinsatser till skogslänen, 5. om satsning på s. k. avknoppnings- och groddföretag med lokaliseringsstöd. () BO () () () () ()