mot · G802918 · 1985-01-22 00:00:00 — och , m. m. är den sydligaste delen av . Efter kommunsammanläggningarna har vissa delar av det som en gång var de sju häraderna hamnat i andra län. Kommunerna är kommunerna i det vi brukar kalla . Det var knallarna som var det karakteristiska för denna bygd och den andan lever fortfarande kvar i form av postorderfirmor och en väl utvecklad tekoindustri. Den ökande importandelen i den svenska tekokonsumtionen har dock inneburit stora omställningssvårigheter för bygden. 1970 fanns det 27 000 anställda i länets tekoindustri. är siffran 12 000. En sådan omställning sker inte utan svårigheter. Den bedömning som ansvariga myndigheter dessutom gör är att minskningen kommer att fortsätta. Jord- och skogsbruket är ocskå betydelsefulla näringar för . De tongångar som kommit fram i och med livsmedelskommitténs betänkande är mot denna bakgrund oroande, ur både sysselsättnings- och regionalpolitisk synpunkt. har också en liten andel offentliga arbetstillfällen, vilket gör det svårt att få en tillräckligt differentierad arbetsmarknad. Befolkningsutvecklingen i är nu negativ. Det sker alltså en utflyttning av människor. kan redovisa en sänkt arbetslöshet, vilket dels beror på att vi befinner oss i en högkonjunktur, dels på att arbetssökande flyttat till andra kommuner. Enligt vår mening är detta en oroande tendens - och inget bra sätt att få ned arbetslösheten. I denna motion lägger vi förslag som är ägnade att förändra utvecklingstrenden från den redovisade negativa till en positiv och med en mer allsidig arbetsmarknad. 1 1984/85. Som inledningsvis redovisats har minskningen av antalet sysselsatta inom tekoindustrin varit mycket kraftig och rimmar dåligt med de mål som ställt upp. Det är framför allt lågprisimporten som varit förödande för den svenska tekoindustrin. För att få en bättre konkurrenskraft för de svenska företagen byggde regeringen upp ett stöd vars viktigaste ingrediens var äldrestödet. Äldrestödet har haft stor betydelse för en majoritet av företagen inom tekoområdet och har så än . Även om näringslivet fått en ökad konkurrenskraft genom devalveringarna, har denna förbättrade konkurrenskraft för tekoföretagens del reducerats på grund av neddragningen av äldrestödet. har motsatt sig denna minskning, bl. a. med motiveringen att man i än högre grad än andra industrigrenar hade behov av att få behålla den förbättrade konkurrenskraft som devalveringarna gav. Äldrestödet är ett generellt och enkelt stöd, som passar bra för alla de små och medelstora företag som är mest vanliga inom tekoindustrin. Dessa företag har svårare att utnyttja det krångliga industristöd som den socialdemokratiska regeringen satsar på. Det skall också påpekas att det totala stödet minskat . Om detta inte skett, skulle fler ha varit sysselsatta inom tekoindustrin och färre inom AMS-verksamhet. Samhället borde också stödja åtgärder för att stimulera till att köpa svenska produkter. Detta gäller då i högsta grad offentlig upphandling. I årets budgetproposition föreslås ytterligare minskning av äldrestödet, vilket vi - mot bakgrund av vad som tidigare redovisats - anser felaktigt. Den nuvarande nivån bör få ligga kvar. Trots att sysselsättningen inom teko minskar är ändå nyanställningsbehovet ganska stort, beroende på att näringen sysselsätter en stor del äldre arbetskraft. Mot denna bakgrund är behovet av utbildad arbetskraft stort, något som vi återkommer till under rubriken . Den andra stöttepelaren i näringsliv är jord- och skogsbruket. Just kombinationen jord/skog är mycket viktig, eftersom jordbruken ofta är ganska små i . Därför behövs kompletterande sysselsättning och då är skogen den mest naturliga kompletteringen. En stor del av jordbruken är deltidsjordbruk, med kompletterande sysselsättning i något småföretag i orten. Detta är också en viktig kombination som bör ges möjlighet att finnas kvar. Dessa kombinationsmöjligheter skapar förutsättningar att bevara en levande landsbygd. Den av regeringen tillsatta livsmedelskommittén har i sitt avgivna betänkande fört fram tankegångar som för skulle kunna bli förödande. I expertgruppens redovisning framgår att det överskott som LMK:s majoritet vill ta bort representerar en areal av 300 000 ha. Enligt Lantbrukets utredningsinstituts beräkningar skulle detta för Sjuhäradsbyg den innebära en nedläggning av mer än 20 000 ha . Omsätter man detta i arbetstillfällen skulle det bli mellan 1 500 och 2 000 som skulle lämna jordbruket. Nedläggning av skulle också få andra negativa följder, t. ex. igenväxning av det öppna landskapet. Speciellt hotade kommer våra vackra hagmarker att bli, eftersom koantalet enligt kommitténs förslag skall minskas kraftigt. Vi anser att den odlade jorden skall bevaras. För detta talar de skäl som redan redovisats men för detta talar ocskå det faktum att miljoner människor svälter ute i världen. Bättre stöd till småföretagen och avveckling av löntagarfonderna De flesta företagen i är små och medelstora. Dessa företags möjligheter att utvecklas och överleva är därför av stor betydelse för sysselsättning och utveckling i bygden. Från sida har vi därför i andra sammanhang fört fram förslag om insatser för småföretagen. En sådan åtgärd är att differentiera arbetsgivaravgiften så att mindre företag får en lägre avgift. Införandet av kollektiva löntagarfonder har varit direkt negativt för . Den typ av företag som finns här har ingen dragningskraft på det kapital som fonderna disponerar. En titt på listan över de aktier som fonderna köper ger vid handen att våra farhågor på detta område mer än besannats. Bland de företag som fonderna köpt aktier i finns inga från . Det handlar alltså om en miljonrullning från vår bygd till andra regioner. Fonderna bör av denna och andra orsaker avvecklas. För att arbetsmarknaden skall bli mer differentierad är det viktigt att utöver satsningarna på de traditionella näringarna också försöka få kompletterande industri till . Offentliga aktiviteter är också viktiga för att skapa ett bredare utbud av arbetstillfällen. Uppbyggnaden av Sifu och flyttningen av provningsanstalten till har i detta sammanhang varit viktiga. Kompletterande utflyttningar borde göras. var det aktuellt att till också flytta den kvarvarande verksamhet som provningsanstalten har i , en åtgärd som skulle varit bra för verksamheten vid provningsanstalten men som också skulle ha givit nya arbetstillfällen till . har de små och medelstora företagens roll i svenskt näringsliv alltmer uppmärksammats. Det är viktigt att regering, verk och myndigheter underlättar verksamheten för sådana företag. I samband med att många mindre postkontor lagts ned har de till dem kopplade ortsadresserna försvunnit. Detta förhållande har vållat irritation på många orter, speciellt bland företagare. Ortsadresserna används också som besöksadresser och det finns många exempel på att representanter, varubilar m. fl. kommit till en helt annan ort än den avsedda därför att det finns likalydande gatu-, väg- och gårdsnamn med samma ortsnamnsbeteckning. Det är också angeläget att förare av utryckningsfordon snabbt kommer till rätt adress. Postpersonalen får också ibland problem med likalydande utdelningsadresser inom samma ortsnamnsområde. Även om sådana abonenter får någon särskiljande adressbeteckning används inte dessa alltid av allmänheten och då uppstår förväxlingar. Våra ortsnamn har vidare ett stort kulturhistoriskt värde och detta kommer närmare att uttryckas i andra motioner. Vi vill dock påpeka att om ett ortsnamn sällan kommer till användning riskerar det snart att falla i glömska. Att ortsnamn bevaras har också i ett längre perspektiv betydelse för en orts särart och identitet. Vi har erfarit att postsortering numera helt sker efter postnumren. Det torde därför vara möjligt att återgå till de gamla ortsadresserna i de fall en kommun ansöker därom. För att en bygd skall förbli levande och utvecklas krävs goda kommunikationer. har vi motionerat om att järnvägslinjen skall föras till riksnätet. Till förra årets lämnade vi en ganska omfattande motivering till varför ett bevarande av och ett utvecklande av persontrafiken på bandelen var så viktig. Även godstransporterna kan ökas betydligt. En utveckling av persontrafiken skulle förbättra resandeservicen högst avsevärt. I då bilkostnaderna ökar kraftigt är en utveckling av kollektivtrafiken mycket angelägen. Det måste finnas tidtabeller så att de passar arbetsresor, resor till skolan, resor för att åka till någon annan ort och dessutom så att de passar som anslutning till fjärrförbindelser. Genomförs en förbättrad persontrafik, plus att mer godstransporter läggs över på järnvägen, då skulle trafikmiljön för dem som måste utnyttja vägen bli mycket bättre, utsläppen från bilarna minska med förbättrad miljö som resultat och det kommer att inträffa färre trafikolyckor. Som synes - många positiva effekter skulle bli resultatet av en utveckling av denna liksom många andra järnvägslinjer. Regeringen lovade vid förra årets behandling av vår motion att komma med förslag om ett överförande av denna bandel till riksnätet. Något sådant förslag har dock ännu ej kommit. Olika instanser har dock uttalat att detta borde ske. Mot denna bakgrund vill vi upprepa vårt krav att järnvägen förs över till riksnätet och att antalet turer utökas. har beslutat föreslå regeringen att persontrafiken på järnvägen läggs ned. Trafiken på sträckan FalköpingUlricehamn skall enligt förslaget upphöra innevarande år, medan persontrafiken på sträckan upphör . En nedläggning av persontrafiken på järnvägen kräver en genomgripande ombyggnad eller upprustning av och . Varken vägarna eller järnvägarna mellan nämnda orter uppfyller de krav som invånarna har rätt att ställa. Vi förutsätter att regeringen, innan beslut om nedläggning av nämnda bana tas, anvisar extra medel för upprustning av vägarna förutom det ordinarie väganslaget, som lämnas till vägmyndigheterna. har det fraktats åtskilliga vagnslaster massaved från till via . För att underlätta transport av massaved och timmer per järnväg krävs en terminal i anslutning till järnvägen i . En arbetsgrupp inom SJ har presenterat ett idéförslag om att anlägga en ny järnväg mellan och via och . Det skulle innebära att invånarna i och större delen av kan få snabbare förbindelser med samt att förbindelserna i väst-östlig riktning förbättras. Vi finner förslaget intressant och närmare värt att utredas. har antalet födda minskat i liksom i landet i övrigt. Det kommer att innebära att många små skolenheter inom kommer att bli nedläggningshotade på grund av minskat elevunderlag. Vi anser att det finns många skäl som talar för att behålla de små skolenheterna. Kostnaderna blir mindre för skolskjutsar och elewårdsinsatser, behovet av förstärkningsresurser och fritidsinsatser blir också mindre. Elever löper mindre risk att bli utslagna. Dessutom har den lilla skolenheten ofta en större trivsel och en vänligare arbetsmiljö. I glesbygden har skolan också ett stort värde som kulturbärare. Nedläggning av en skola i glesbygd får ofta negativa verkningar för bygden och man riskerar att komma in i en ond cirkel med sämre service, färre arbetstillfällen och utflyttning som följd. Med anledning av det ovan anförda anser vi det befogat med ett särskilt stöd för små skolenheter som en särskild post under anslaget B 11. Vi föreslår att bör uppdra åt regeringen att utforma de närmare reglerna för anslagets användning. Antalet platser i gymnasieskolan svarar inte mot de behov som finns. En viss ökning av den stora ramen har skett men den lilla ramen får över huvud taget inget tillskott. Vi finner det oacceptabelt att hänvisa till det statsfinansiella läget, eftersom kommunerna ändå har ett ansvar för att ungdomar upp till har någon form av sysselsättning och det innebär större påfrestningar på statens finanser utan att de ungdomar som berörs fått en avslutad utbildning. Kommunerna lägger ofta ned ett omfattande arbete på att få till stånd en utökning av antalet högre specialkurser inom gymnasieskolan helt enligt intentionerna i budgetpropositionen 1984. Planeringarna försvåras emellertid eller tillintetgörs ofta av att man ej kan planera i taget och 1 sämsta fall ej får det antal elevplatser man önskat. För att bättre täcka behovet anser vi att antalet intagningsplatser inom stora ramen bör utökas med 4 000 till 128 000 platser och lilla ramen med 2 000 till 34 230 årselevplatser. Tillskottet bör i första hand användas till påbyggnadsutbildningar. har stor betydelse för , såväl för ungdomar som för vuxna. En av hörnpelarna har sedan starten varit fritidspedagog- och förskollärarutbildningarna men enligt ett riksdagsbeslut skall dessa utbildningar läggas ned och någon intagning sker ej längre. Beslutet om nedläggning menar vi är olyckligt. Inte minst unga kvinnor, som ju är den kategori som drabbas hårdast av arbetslöshet, mister härigenom en möjlighet till högre utbildning på orten. Utbildningsnivån i är låg. Det är då viktigt att läns enda högskola har ett utbildningsutbud som representerar olika sektorer och vänder sig till dem som har endast tvåårig gymnasieutbildning. Bibehållande av en del av grundutbildningen gör det lättare att kunna erbjuda fortbildning inom inte bara barnomsorg, skola och äldreomsorg utan även för personal inom andra områden, där allmänpedagogisk kunskap Fortbildningsverksamheten vid högskolan i får härigenom en bredare bas. Då regeringen föreslog en nedläggning av nämnda utbildningar i , var ett av argumenten överproduktion av förskollärare och fritidspedagoger. Vid en rundringning som gjorts till olika kommuner i för att ta reda på tillgången på fritidspedagoger och förskollärare, visade det sig att arbetsmarknadsläget ändrats. Många kommuner börjar få ont om fritidspedagoger medan tillgången på förskollärare är god även om den börjar tunnas ut. I några kommuner har man problem med att få utbildade vikarier. Med tanke på att tidigare undersökningar visat att dessa kategorier är mycket lokalt bundna, kan inte behovet av arbetskraft inom barnomsorgen täckas av personer utbildade på annat håll. Med hänvisning till vad vi ovan anfört anser vi att man borde kunna bibehålla en miniorganisation vid högskolan i innebärande en intagning till fritidspedagog- och förskollärarutbildningarna med 30 resp. 60 platser fr. o. m. 1986/87. Kostnaderna härför torde helt eller delvis kunna täckas genom en motsvarande reducering av antalet elevplatser vid andra högskolor som t. ex. . En arbetsgrupp vid institutionen har utarbetat ett förslag till uppläggning av en kulturförmedlarlinje vid högskolan i , vilken man önskar driva som försöksverksamhet. Linjen, som skulle omfatta 40 poäng, skulle kunna erbjuda en praktisk metodisk utbildning i hur personal som arbetar bland barn, ungdomar och äldre praktiskt skulle kunna omsätta kulturen i barn- och äldreomsorg, grundskola, psyk- och kriminalvård m. m. se bilaga! Den föreslagna linjen grundar sig på de erfarenheter man vunnit vid enstaka kurser och vid uppdragsutbildning och fortbildning. Dessa utbildningar har blivit mycket uppskattade och är efterfrågade långt utanför den egna regionen. a. har en av de enstaka kurserna betecknad Äldre och fritiden utvecklats och bedrivits vid institutionen . Den ges som distansundervisning över hela riket och har rönt stort intresse. Eftersom högskolan i redan har utbildning inom kultursektorn (bibliotekarieutbildning), kunde det vara lämpligt att en försöksverksamhet med en mer metodiskt inriktad utbildning än nuvarande utbildningar förläggs just till . har den negativa barn- och ungdomskulturen och dess verkningar uppmärksammats. Så har även skett i årets budgetproposition. Alla som i sin dagliga gärning kommer i kontakt med barn och ungdomar bör ha kunskap om detta negativa kulturutbud och dess effekter samt ha möjlighet att erbjuda ett alternativ - en motkultur. Även i äldreomsorgen och långvården har man alltmer uppmärksammat värdet av att de äldre och långtidssjuka aktiveras och engageras. Kultur i vården börjar bli ett begrepp. Allt detta som ovan framförts talar för att en kulturförmedlarlinje torde vara värd att pröva. Vi är medvetna om att det i det nuvarande trängda statsfinansiella läget föreligger svårigheter att anvisa medel till en försöksverksamhet under /87 men hemställer att regeringen - då den upprättar nästa budgetproposition - anvisar medel för en sådan linje. Som påpekats är tekoindustrin i behov av utbildad arbetskraft på olika nivåer för att täcka det behov som finns. Åldersstrukturen gör att avgången på arbetskraft är ganska stor. Det är mycket kunskap som försvinner och som måste ersättas. Personal behövs också för att bygga upp och sköta den nya tekniken. Den verksamhet som textilinstitutet bedrivit och som flyttats över till högskolan är en grund som man nu måste bygga vidare på. Att till samla och utveckla den högre utbildningen inom tekoområdet borde vara en viktig del i satsningen på svensk tekoindustri. Lokalradion är en viktig del av informationen till medborgarna. Skall informationen och bevakningen av vad som händer i bygden bli bra, måste lokalradion ha ett område att arbeta inom som har en naturlig avgränsning. är ett sådant naturligt område som av hävd har gemensamma intressen - både när det gäller arbetsliv, föreningsliv, kulturella intressen och mycket annat. Det har därför varit naturligt att vi har krävt att få en egen lokalradio i . Den koppling som finns mellan Radio /är ingen naturlig avgränsning. Skillnaden i intressen är alltför stora. Området blir dessutom alltför stort. I en självständig Radio kunde samarbete etableras med angränsande lokalradiostationer för olika intressen. Behovet av förbättrad information om landstingsfrågor borde kunna lösas genom samarbete med Radio Trestad. Sommarmånaderna borde ett samarbete med vara aktuellt. På det här sättet skulle man kunna rada upp fler exempel som skulle kunna ge lyssnarna i en bättre lokalradio. Det finns förslag färdiga på hur en begränsad utökning av Radio skulle kunna förverkligas. När avtalet mellan staten och skall skrivas om, utgår vi från att det inrättas en 25:e lokalradiostation. Radio , och att den placeras i . Med hänvisning till det anförda hemställer* vi 1. att beslutar att äldrestödet för nästa budgetår behålls vid nuvarande nivå, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att statlig verksamhet i större utsträckning placeras i . () () *Se även motionerna 1984/85:919-924 Av dessa kurser väljer den studerande minst tre projektarbete i specifika ämnesgrupper IV Resurspersonsutbildning inom respektive område 5 p 5 P 5 p 40 p Äldre och handikapp, långvård, psykvård Bibliotekarier Museipersonal Personal inom turism Ungdomar som avslutat gymnasieutbildning