mot · G8022540 · 1985-01-24 00:00:00 — Per m. fl. Regeringen presenterar i budgetpropositionen vissa förslag till åtgärder för att förhindra utslagning i . I vår partimotion om utbildningspolitiken (motion 1984/85:2818) kommenterar vi översiktligt regeringsförslagen. Vi finner det angeläget att skolan ges allt stöd i arbetet med att följa upp varje elevs prestationer. Regeringens ambition att kontrollera hur eleverna faktiskt tillgodogör sig utbildningen skulle emellertid, framhåller vi i partimotionen, ha varit trovärdigare om socialdemokraterna inte varit inriktade på att avskaffa betygen. I fråga om högstadiets speciella problem hävdar vi i motionen: Att skolan inte kan ta nödig hänsyn till elevens anlag och intressen märks tydligast på högstadiet. Tonåringar med växande insikter om vad just deras intressen är kan inte hållas samman i klasser med minimalt utrymme för hänsyn till personlig egenart. Försöker man, revolterar tonåringen genom att tappa intresset för skolarbetet. Därmed minskar inte bara skolans förutsättningar att stimulera utvecklingen av den enskildes personliga anlag utan också möjligheterna att till alla elever förmedla en gemensam kunskapsbas. Större valmöjligheter är enligt vår uppfattning det bästa sättet att stimulera den enskildes studieintresse. Valmöjligheterna förebygger därmed också utslagning. Det är att beklaga att regeringen inte förmår inse detta. De i och för sig vällovliga förslag som regeringen presenterar i budgetpropositionen i syfte att motverka utslagningen kommer inte att ge tillräcklig effekt. I några enskildheter vill vi i detta sammanhang hävda en annan mening än den regeringen för fram i sitt åtgärdsprogram. Framför allt gäller detta synen på anpassad studiegång och skolgångsbefrielse. Regeringen vill visserligen behålla möligheten till anpassad studiegång men med så restriktiva villkor att det är tveksamt om denna möjlighet att hjälpa särskilt skoltrötta elever i praktiken kommer att stå öppen. Möjligheten tijl skolgångsbefrielse föreslås helt avskaffad. Regeringen föreslår dessutom att möjligheterna att använda förstärkningsresursen till inrättande av s. k. 20-grupper, dvs. en generell minskning av undervisningsgruppernas storlek, bör avskaffas. Ett uttalande görs slutligen av föredragande statsrådet om lärarnas förhållande till elevens sociala bakgrund som vi anser bör kommenteras. I fråga om anpassad studiegång och skolgångsbefrielse vill vi anföra följande: Det är självklart att alla insatser skall göras för att undvika att någon elev behöver bli föremål för anpassad studiegång eller behöver befrias från skolarbetet över huvud taget. Vi finner det mindre sannolikt att dessa möjligheter till avvikelser från normalt skolarbete för elever som har särskilt stora problem att anpassa sig skulle utnyttjas på ett sådant sätt att en förändring av reglerna behövs. Med större valmöjligheter på högstadiet i enlighet med vad vi förordat i partimotionen blir färre elever aktuella för olika slag av stödjande åtgärder. För dem som alltjämt har svårigheter kan det emellertid vara fördelaktigt att få kombinera skolarbetet med visst arbete utanför skolan. Det bör ankomma på dem som är direkt ansvariga för elevernas utbildning att avgöra vad som i det enskilda fallet är lämpligast. I vår partimotion föreslår vi att lärlingsutbildning skall utnyttjas för de yrkesinriktade gymnasieutbildningarna. Vi menar att möjligheten för vissa elever att få börja lärlingsutbildning redan efter årskurs 8 bör undersökas. Lärlingstiden bör i sådana fall förlängas med . Om såväl lärlingsutbildning som anpassad studiegång misslyckas bör som en sista utväg möjligheterna till skolgångsbefrielse bibehållas. Att ta hänsyn till det totala främlingskap en elev i tonåren kan känna inför skolarbetet ökar enligt vår mening möjligheterna att studierna senare återupptas. I de fall skolgångsbefrielse tillgrips måste skolmyndigheterna inom ramen för uppföljningsansvaret söka ge eleven en annan meningsfull sysselsättning. Vägarna tillbaka till utbildning måste hållas öppna. Den av oss i partimotionen förordade kompletteringsundervisningen för dem som behöver förbättra förkunskaperna inför inträdet i gymnasieskolan bör kunna utnyttjas i detta sammanhang. Mindre undervisningsgrupper kan enligt mångas erfarenhet bidra till att elever som annars skulle råka i svårigheter har lättare att följa skolarbetet. Det uttalande som föredragande statsrådet gör i budgetpropositionen om att försträkningsresurser inte får användas för en generell minskning av undervisningsgruppernas storlek kan vi inte acceptera. På vilket sätt skolan bäst främjar alla elevers utveckling måste det ankomma på de direkt ansvariga att avgöra. En betydande lokal frihet är på detta område nödvändig om skolan skall förmå utveckla alla elevers anlag. Samma synsätt är tillämpligt också på gymnasieskolan. Föredragande statsrådet uttalar i budgetpropositionen att han särskilt vill fästa uppmärksamheten på en avgörande faktor, nämligen skolpersonalens förväntningar på elever från olika socialgrupper och den självuppfattning som barn har eller får beroende på hur skolans personal bemöter dem. I ett system med stor lokal frihet och behovsinriktad resursfördelning är det nödvändigt att göra all skolpersonal medveten om dessa samband. Vad som menas med detta uttalande är oklart. Möjligen vill regeringen antyda att skolpersonalen har olika förväntningar på barnen beroende på vilken socialgrupp barnen tillhör. Vi kan inte instämma i en sådan grov förenkling av skolpersonalens attityder. För vår del har vi uppfattningen att skolpersonalen ser eleverna som självständiga individer med anlag, om än av mycket skiftande slag, som de gör allt för att utveckla. Det av regeringen aviserade uppdraget till SÖ att utarbeta metoder för utvärdering av undervisningsresultaten i grunskolan, bör kompletteras med ett uppdrag att undersöka hur betyg kan utnyttjas i detta sammanhang. Med hänvisning till vad som framhållits i motionen hemställs 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om anpassad studiegång, 2. att beslutar avvisa regeringens förslag att möjligheterna till skolgångsbefrielse skall slopas, 3. att beslutar ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om möjligheter till lärlingsutbildning efter årskurs 8, 4. att beslutar som sin mening avvisa regeringens uttalande om s. k. 5. att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts angående betyg. PER () () () () () () () () () () HANS NYHAGE (m) ()