mot · G8022935 · 1985-03-20 00:00:00 — m. fl. Regional utveckling och utjämning (prop. 1984/85:115) Regionalpolitiken syftar till att skapa förutsättningar för en balanserad befolkningsutveckling i landets olika delar och att ge människor tillgång till arbete, service och god miljö oavsett var de bor i landet. En tillbakablick utveckling av folkmängden i de utvalda kommunerna (primära centra) visar att politiken i huvudsak varit lyckad. I ett större geografiskt sammanhang kan emellertid tydligt urskiljas ett par misslyckanden. kommun har t. ex. en unik utveckling i . Folkminskningen, som kommun fått vidkännas under 1970talet, och som fortsätter i samma takt , speglar konsekvenserna av en serie strukturomvandlingar, som drabbat kommunens näringsliv. Den negativa utvecklingen för näringslivet har också haft konsekvenser för den primärkommunala verksamheten. Kommunens relativt sett svaga skatteunderlag har visserligen kompenserats genom den allmänna skatteutjämningen, men en rad sociala och ekonomiska förhållanden urholkar ändå ekonomin för kommunens del. De övriga regionalpolitiska styrinstrumenten, såsom omlokalisering och andra särskilda stödåtgärder, har enligt vår bedömning använts i för liten omfattning, och den negativa utvecklingen i har tillåtits pågå alltför . Den bekymmersamma utvecklingen fortsätter under 1980talet, och kommunen försöker med egna insatser att vända utvecklingen i positiv riktning. Möjligheterna att komma till rätta med problemen begränsas emellertid av kommunalekonomiska och kompetensbegränsande faktorer. Kommunens insatser för att medverka till och möjliggöra en förnyelse av stadscentrum och industriarbetsplatserna, både beträffande lokaler och yttre industrimiljö, har lett till ett omfattande mark- och lokalinnehav av äldre industribyggnader (saneringsfastigheter). En oräntabel del av kapitalstocken belastar därmed finansförvaltningen och förblir en ekonomisk börda för kommunen, om inte den industriella utvecklingen får nytt liv och blir expansiv. Ett studium av nedanstående sammanställning över antalet anställda inom resp. industri samt tjänste- och servicesektorn visar att den privata tjänstesektorn utvecklats synnerligen svagt. Den bekräftar också att har en sådan fördelning mellan antalet anställda inom industri- resp. tjänste- och servicesektorn att en fortsatt nedgång av antalet anställda inom industrisektorn (t. ex. på grund av fortsatt rationalisering) kommer att slå mycket hårt på den totala sysselsättningen om man antar att den offentliga sektorn inte kommer att öka som den gjort . Snarare kan en tillbakagång för den kommunala verksamheten förutses. Industrianställda Tjänste- och servicesektorn Trendmässig "prognos: 18 200 OBS! 15 150 förlorat ytterligare 11 000 arbets Kommunen följer kontinuerligt utvecklingen. De verkliga siffrorna kan utläsas ur följande tabell som är kommunens eget företagsregister (täckning). Prognosen har redan passerats och den ovan redovisade prognosen kommer att bli verklighet tidigare än beräknat om inte kraftfulla åtgärder sätts in. 1980-1984 enligt eget Differens företagsregister (täckning) Grafisk industri (inkl dagstidn) 11 617 - 2 248 Den senaste redovisade arbetslösheten ligger på (2 266 personer) . I arbetsmarknadspolitiska åtgärder sysselsätts ca 2 750 personer. Det totala antalet som saknar fotfäste på arbetsmarknaden är 6 000-7 000 personer. Det är en hög siffra jämfört med riksgenomsnittet och speciellt i jämförelse med orter av samma storlek. Som framgår av tabellen nedan har befolkning ökat stadigt ända . , då ökningen var särskilt påtaglig, uppgick den till ca 1 200 personer . Till största delen berodde ökningen på en omfattande inflyttning till kommunen, som födelseöverskottet var positivt. Det fanns under större delen av goda möjligheter att få arbete. Sysselsättningen inom industrin var relativt stabil, som servicenäringarna expanderade. Totalbefolkning i kommun (nuvarande kommunindelning) Förändring från föregående år inträdde en vändpunkt i befolkningsutvecklingen. Med undantag , har befolkningen minskat med ca 500 personer . Folkminskningen kan helt tillskrivas en omfattande utflyttning från kommunen. Befolkningsutvecklingen i primära centra Jämfört med andra primära centra i landet har , tillsammans med framför allt , haft en mycket negativ befolkningsutveckling . Befolkningsutveckling i primära centra 1970-1982 -6 -4 -2 0 +2 +4 +6 +8 +10 +12 +14 +14 +18 +20 +22 000 INV Av diagrammet ovan kan även vissa mönster utläsas i fråga om olika regioners utveckling . Primära centra med väsentliga servicefunktioner, exempelvis residensstäder och orter med väl utvecklad högskola, synes ha hävdat sig väl i utvecklingen. En annan tendens är, att primära centra belägna i Norrlands kustland har haft en påtagligt positiv utveckling. har de industridominerade orterna med en liten servicesektor varit utsatta för tillbakagång. Ovanstående mönster kan klart iakttas, även om undantag finns. Nedanstående citat är hämtat ur länsprogram 1984. Regional balans i länet förutsätter geografiska prioriteringar. Detta överordnade mål utgår ifrån att den nuvarande strukturen, uttryckt i kommunernas folkmängd, om möjligt skall bevaras intakt. 1 * 1984185.3 sami. befolkningsutvecklingen bör därför den geografiska prioriteringen i första hand gälla och kommuner samt därefter Katrineholmsregionen... Enligt uppfattning bör den geografiska prioriteringen och tillämpningen av olika regionalpolitiska stödformer ske enligt nedan. Den geografiska prioriteringen utesluter dock inte insatser i andra delar av länet för att lindra regionalpolitiska problem, t. ex. till följd av större sysselsättningsminskningar på mindre orter. I sammanhanget bör observeras att motsvarande principer tillämpas när det gäller det investeringsbidrag som själv handlägger och beslutar om. kommun bör klassas som en kommun med svåra strukturproblem. Om kravet blir tillgodosett innebär detta att stöd kommer att kunna utgå till industriinvesteringar med en kostnad mellan 7 och 20 miljoner (jämför förordningen om regionalpolitisk! stöd, SFS 1982:677, § 17 pkt 2). Därtill kommer att kommun tillhör de 22 kommuner som kan bli föremål för stöd enligt den s. k. Bergslagspropositionen. Av dessa kommuner är det endast och kommuner som inte redan är antingen inplacerade i stödområde eller är utpekade som strukturomvandlingskommun... Statlig verksamhet i länet och i Som framgår av nedanstående diagram har i förhållande till flertalet andra län en mycket låg andel sysselsatta inom den statliga sektorn. Länets underförsörjning när det gäller statlig verksamhet kan till en del förklaras av det lokaliseringsmönster som gäller för flera av de affärsdrivande verken. Regionkontoren för postverket, och SJ återfinns t. ex. i grannlänen. Den strukturomvandling i form av rationaliseringar och centraliseringar som präglar statsverket får därmed ur sysselsättningssynpunkt svåra följder för länet. Anställda inom statlig verksamhet i länen och riket 1983 * SOT Te* OSTERGOTL A*) GOTE*0*6 e MALMOHUS 0*1 VÄSTM AN LA*C *0*6 HALLANO Andelen sysselsatta inom statlig verksamhet är klart mindre i än i andra primära centra och i riket som helhet. hade 1980 36 anställda i statlig verksamhet per 1 000 invånare. Medeltalet för primära centra var 66 och för riket 53. Detta innebär att skulle behöva tillföras ytterligare ca 1 500 arbetstillfällen inom statlig verksamhet för att komma i nivå med riksmedeltalet. Motsvarande siffra för att uppnå medelvärdet för primära centra är ca 2 700. Statligt anställda per 1 000 invånare 1980 0 20 <0 50 80 100 120 i i i . 1 j 1 1 SKE.LErTEA Källa: SCB, RSDB * Resultatet för inkluderar 470 personer vid den utlokaliserade fortifikationsförvaltningen. ANTAL AM5TALLOA PP* 1000 INVÅNARE 11 0 10 20 10 10 10 iO 70 10 AV KCDElBEFO*NINGEN i|n KALLA RSDB Kombinationen av företag i tillväxt och motsvarande verksamheter i den lokala offentliga sektorn, sammantaget med punktvisa regionalpolitiska insatser till stöd för utveckling, har inte varit tillräcklig för att häva effekterna av den omstrukturering som genomförts i många av industrier. Under den gångna regressionsperioden har man i Eskilstunaområdet med egen kraft sökt vända utvecklingen i en positiv riktning. Envist har man kämpat i motvind och i lagom tappning parerat de mest pessimistiska tongångarna med en spirande optimism om uppgångstendenser bakom knuten. Dessa i sig motstridiga meningar har troligtvis från rent regionalpolitisk synpunkt tagit ut varandra, och orter som språngvis fått vidkännas stora och omfattande företagsnedläggningar har fått stöd före . I realiteten har tre Uddevallavarv lagts ned i . Det har passerat utan större uppmärksamhet i riksmedierna. Tyvärr finns det, som vi tidigare redovisat, inga tecken som tyder på en varaktig förbättring. Från den socialdemokratiska Sörmlandsbänken är det därför naturligt att även inför ett nytt regionalpolitisk! beslut i framhålla det behov av stöd som erfordrats, men i tillräcklig omfattning uteblivit, för del. I proposition 1984/85:115 redovisas Bergslagsregionen som en av tre regioner där staten gått in med omfattande åtgärder. beslutade (proposition 1983/84:157, AU 23) om vilka kommuner i regionen som skulle bli föremål för särskilda utvecklingsinsatser. Här sades också, som tillägg, att vissa insatser kan behöva göras även i i kommun beroende på att dels sysselsättningen vid har minskat kraftigt, dels industrin i övrigt i kommunen genomgått stora förändringar. Vi anser, ställt mot ovan redovisade utveckling i Eskilstunaområdet, att kommun som helhet skall räknas som en av de kommuner som skall vara föremål för särskilda utvecklingsinsatser. Betydelsen av insatser måste sättas in även i ett större arbetsmarknadspolitisk! I takt med att svårigheterna att hitta arbete i hemorten växer måste arbetssökande eskilstunabor söka sig till kringliggande arbetsmarknader. Därför har frågan om järnvägsförbindelserna kommit att framstå som en av de viktigaste arbetsmarknadspolitiska och trafikpolitiska uppgifterna för samhället att lösa. För del finns tre stora tätorter vars arbetsmarknader skulle kunna absorbera en del av det egna arbetsöverskottet, nämligen /, och . har den sämsta interregionala kollektivtrafiken mot av samtliga större orter i . Jämfört med t. ex. är restiden med tåg till , i förhållande till avståndet, längre från . Järnvägsförbindelserna mellan och är av låg standard om hänsyn tas till sådana faktorer som avstånd mellan orterna och deras relativa storlek. Vi har , så även till årets , i motioner påpekat att en upprustning av , för att åstadkomma en förkortning av restiden, är mycket angelägen. Statsmaktens möjligheter att stödja utveckling måste även innefatta dess egna lokala verksamhet i området. Därför är det angeläget att nu omnämna verksamheter som fortifikationsförvaltningen, och senast myntverket, vilka är föremål för diskussioner om omvandling, neddragning och andra förändringar som kan förstärka den negativa utvecklingen i . Genom en samlad bedömning av statsmaktens verksamheter i Eskilstunaområdet måste mot denna bakgrund ihågkommas i samband med omlokalisering av statliga verk eller enheter. har, som vi ovan visat, drabbats mycket hårt av det lokala näringslivets omstrukturering. har tappat drygt 2 000 arbetstillfällen i industrin . har en befolkningsminskning på ca 500 personer . tillhör de primära centra som har lägsta andelen statligt anställda. Mot ovanstående redovisade bakgrund hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av särskilda insatser i kommun. () () () () ()