mot · G8022762 · 1985-01-25 00:00:00 — och attityd till småföretagare Företag med mindre än 50 anställda ger sysselsättning åt mera än 700 000 personer i vårt land. Även om man enbart skulle se på småföretagare från den utgångspunkten, antal arbetstillfällen, så utgör de alltså en väsentlig del av vårt näringsliv. Men därutöver är det i dessa företag som en stor del av det nytänkande sker som leder till utveckling av produkter och tjänster vilket i sin tur är en förutsättning för hela näringslivets framgång. I vilken utsträckning den som äger och driver ett litet företag tar beslut som innebär utvecklingssatsningar beror i stor utsträckning på dessa människors värderingar och intressen. Är det roligt och stimulerande att driva företag så är det naturligt att man också satsar på fortsatt utveckling trots att det innebär stora arbetsinsatser och risktagande för ägaren/företagsledaren. När däremot de politiska besluten upplevs negativt av företagsledaren minskar intresset för sådana satsningar. Även de beslut som rör ägandet av företag och alltså inte direkt påverkar själva verksamheten får i de små familjeföretagen sådana effekter. Samma person är ägare och företagsledare. När företagsägaren är missnöjd försvinner entusiasmen och framtidstron hos företagsledaren. Denna nära koppling mellan de båda rollerna är enligt vår uppfattning en väsentlig anledning till att investeringsviljan i denna del av vårt näringsliv f. n. är betydligt lägre än i de större företagen. Småföretagaren anser med andra ord inte att de beslut som fattats av den socialdemokratiska regeringen och som på olika sätt berör företagandets villkor tillräckligt beaktat deras situation. När man utformar lagar och regler som påverkar de mindre företagen måste företagaren som person sättas i centrum! Det finns en rad områden där ett sådant synsätt skulle ha lett fram till annorlunda beslut men också till ändrade attityder gentemot företagandets villkor. Om inte valresultatet 1985 möjliggör en avveckling av löntagarfonderna kommer att få en utveckling som leder bort från marknadsekonomin. Det är naturligt att fonderna i stor utsträckning påverkar småföretagarens syn . Framför allt är det effekterna på litet som minskar viljan till investeringar och risktagande. De kollektiva löntagarfonderna måste avskaffas enligt de förslag som på initiativ presenterats av de icke-socialistiska partierna. Såväl det totala skattetrycket som vårt skatte- och avgiftssystems utform ning har en avgörande betydelse för hur företagen uppfattar det näringspolitiska klimatet. En fortsatt sänkning av marginalskatterna är tillsammans med slopad arvs- och förmögenhetsskatt på det arbetande kapitalet i företagen två angelägna åtgärder. De pengar som måste lämna företaget för att företagaren skall kunna betala förmögenhetsskatt kan göra mycket mera nytta om de får stanna kvar i verksamheten. Där kan de användas för investeringar och framtidssatsningar eller utgöra en trygghet vid sämre tider. För företag som inte är stora nog att hålla sig med särskilda kamerala avdelningar är det omfattande krånglet i samband med myndighetskontakter ett ständigt bekymmer. Det dagliga arbetet med företagets skötsel kräver en stor arbetsinsats av företagsledaren. Han eller hon uppfyller flera funktioner som alla är viktiga för effektiviteten i verksamheten. När nya uppgifter läggs på företag minskar hans eller hennes möjligheter att lyckas med det som är väsentligt. Förutom att det krävs återhållsamhet med nya lagar och bestämmelser som berör näringslivet måste vi också förenkla dem som redan finns. Det går säkert att ytterligare begränsa det blankettraseri som innebär trist arbete och kvällar. Därutöver måste myndigheternas agerande gentemot småföretagaren mera än präglas av servicekänsla och en positiv attityd. Framför allt för åföretagaren är kontakterna med myndigheterna av stor betydelse. Det finns tyvärr alltför många exempel på hur ett negativt näringslivsklimat t. ex. på en ort eller i en förvaltning fått företagare att inte utveckla en idé eller t. o. m. att upphöra med sitt företag. Även om småföretagaren inte utgör någon enhetlig grupp - t. ex. utbildning och bakgrund varierar naturligtvis starkt - så är deras arbetssituation generellt mycket krävande. Det räcker inte längre att vara en kunnig hantverkare eller skicklig säljare. Man måste också klara allt krångligare administrativa uppgifter, kontakterna med olika myndigheter är krävande och tar , liksom förhandlingar med fackföreningsrepresentanter. Småföretagaren tvingas också ofta att fatta viktiga beslut utan den möjlighet till samråd och diskussion som man har i större företag. Inom utbildningssystemets ram kan en rad åtgärder vidtas för att förbättra möjligheterna för mindre företag. Många i den offentliga förvaltningen behöver t. ex. bättre kunskaper om företagandets villkor. Men framför allt krävs komplettering i utbildningssystemet som direkt tar sikte på att utbilda kunniga företagsledare. Tyvärr tvingas vi konstatera att det värdefulla arbete som görs framför allt vid för att åstadkomma en ändamålsenlig småföretagarutbildning inte får tillräckligt stöd. Trots mycket goda resultat arbetar man med knappa resurser och inför hotet av en successiv avveckling. Enligt vår uppfattning bör denna och liknande utbildning i stället ges utökade möjligheter. Vi har berört några områden där vi anser att politiker och myndigheter måste visa större förståelse för småföretagarna och deras arbetsvillkor. Det handlar om att skapa ett skattesystem som gör att det lönar sig att arbeta och som möjliggör ett generationsskifte i stället för att välskötta företag måste säljas till näringslivets kedjebyggare. Det handlar också om att minska byråkrati och krångel och att skapa en positivare attityd gentemot de människor som är beredda till stora arbetsinsatser och ekonomiska risker för att utveckla en affärsidé. Vi måste avveckla löntagarfonderna så att vårt marknadsekonomiska system kan bibehållas och vi måste komplettera vårt utbildningssystem så att kunskaper om och intresset för företagande ökar. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs* 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sägs om företagaren som person, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sägs om samhällets attityd till småföretagare, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sägs om minskad byråkrati och krångel. () () * Se även motionerna 1984/85:2763-2765.