mot · G8022864 · 1985-03-12 00:00:00 — vice talman och för energipolitiken (prop. 1984/85:120) beslut i anslutning till folkomröstningen om kärnkraft anslöt till den uppfattning linje 2 (socialdemokraterna och ) företrädde. ansåg det vara möjligt och angeläget att genom en satsning av de stora investeringsresurserna på alternativen i stället för kärnkraft nå en väsentligt snabbare avveckling. I socialdemokraternas partimotion framhölls: Avvecklingsplan från Linje 2 Linje 2 vann störst andel av väljarna i folkomröstningen. Denna linje fick stöd av socialdemokraterna och . I ett Förslag till avveckling av det svenska kärnkraftsprogrammet redovisade Linje 2 i folkomröstningskampanjen hur en avveckling av kärnkraften kan ske. Avvecklingsplanen innebär en delvis ny syn på elbehovets utveckling. En utplåning måste eftersträvas för att inte de framtida behoven skall bli så stora att en elproduktion huvudsakligen baserad på inhemsk och förnybar energi blir omöjlig. Detta uppnås genom skärpt hushållning med el och en successiv avveckling av elvärme från och med 1990-talet, varigenom man, inom ramen för en i stort elproduktion, ger ett växande utrymme åt bl. a. industrins elanvändning. För att uppnå detta mål innehöll utvecklingsplanen bl. a. följande åtgärder, nedan ordagrant återgivna. Ingen ytterligare kärnkraftsutbyggnad skall förekomma efter de 12 reaktorer som är i drift (6), eller färdiga att tas i drift (4) eller under byggnad (2). Inga kärnvärmeverk skall byggas. Beslut om detta måste fattas av . Säkerheten vid kärnkraftsreaktorerna förbättras ytterligare. förslag genomförs, bl. a. den s. k. filterkammaren som begränsar följderna av en eventuell kärnkraftsolycka. En särskild säkerhetsstudie görs för varje reaktor. För medborgarnas insyn i reaktorsäkerhetsarbetet tillsätts vid varje kärnkraftverk en säkerhetskommitté med lokal förankring. Kärnkraftsindustrin förändras och inriktas mot andra - företrädesvis förnybara - energiformer. Kommunerna ges större befogenheter och möjligheter att genomföra en effektiv energiplanering och en effektivare energihushållning. Detta kräver uppsökande och rådgivande verksamhet. Experthjälp ställs till kommunernas förfogande. Effektiv energihushållning och god energiförsörjning kräver att den kommunala energiplaneringen inordnas i övrig planering. Riktlinjer ges om markreserver för nya energikällor. Energisparplanen för befintlig bebyggelse effektiviseras. En särskild energihushållningslag som anger ramarna för hushållningen införs. Lagen skall vara av samma typ som miljöskyddslagen. En översyn av hela lagstiftningen för energiområdet sker med sikte på att underlätta införandet av alternativa energislag och hushållningsåtgärder utan att skyddet för människor och miljö försämras. Kartläggning för hela landet av områden lämpade för torvtäkt med hänsyn till bl. a. naturvårdsintressen. Plan- och bygglagstiftningen anpassas till höjda hushåilningskrav och till behovet att snabbare få fram alternativa uppvärmningsformer. Föreskrifter om lågtemperatur i uppvärmningssystem införs. Direktverkande elvärme i ny permanentbebyggelse förhindras. I den utsträckning elbalansen gör det möjligt stimuleras användningen av vattenburen elvärme för att ersätta olja. Installerande av nya oljepannor begränsas. Eltaxorna och energibeskattningen utformas så att hushållningen och introduktionen av nya energikällor underlättas. I samma syfte ses energilagstiftningen över. Individuell mätning och debitering av energiavgifter prövas. Forsknings- och utvecklingsarbetet stärks ytterligare och koncentreras till de mest angelägna och lovande områdena. En särskild energifond inrättas för finansiering av nya energikällor. Staten underlättar industriella satsningar på ny energiteknik. Det av beslutade utvecklingsbolaget för alternativa energikällor inrättas. Skogsavfall och torv börjar utnyttjas i fler och större anläggningar. Tillgångarna på spillvärme från industrin utnyttjas. Demonstrationstillverkning av nya flytande bränslen inleds. Spillvärme från kärnkraftverken bör utnyttjas. Möjligheten att realisera detta genom antingen ledningsöverföring eller andra transportsätt till fjärrvärmenäten i de större städerna övervägs ytterligare. På så sätt kan man snabbt minska oljeförbrukningen och minska behovet av kolbaserad kraftvärmeproduktion. En effektiv upphandling av ny energiteknik underlättas genom samverkan mellan stat, kommun och företag. En sådan samverkan skall även innebära att t. ex. bostadsföretag och bostadskooperation stimuleras att införa ny energiteknik. Utbildningen för fastighets- och driftpersonal, planerare och andra verksamma inom energisektorn byggs ut. Även gymnasie- och högskoleutbildningen anpassas till de nya kraven. Den statliga energiadministrationen effektiviseras och samordnas. Energihushållningsprogrammet fullföljs med hög effektivitet. Resultaten av forsknings- och utvecklingsarbetet ger underlag för bedömningar av framtidsutsikterna för nya energikällor och ny energiteknik. De utvecklingsbara resultaten förs vidare till praktisk tillämpning. Investeringar i förnybara energikällor beslutas och genomförs. Vissa delar av energiforskningsprogrammet resulterar i att nya energisystem som solvärme och vindkraft introduceras. Industrin ges förutsättningar att tillverka utrustning och börja genomföra utbyggnaden. Utbyggnad av fjärrvärme i större och mindre nät genomförs, så att också inhemska energiråvaror kan utnyttjas. 1990-talets byggande av nya energianläggningar förbereds. De nya energikällorna ger kraftigt ökande tillskott till energiförsörjningen. De nya tillskotten ersätter i första hand olja. Oljans andel i vår energibalans pressas ned ytterligare. byggs och försörjs med inhemska bränslen. Snabb utbyggnad sker av vindkraft och anläggningar för att utnyttja solvärme. Kärnkraftverken börjar avvecklas mot slutet av perioden. Energin från dem ersätts med inhemska energiråvaror. Elvärme börjar att ersättas av solvärme och inhemska bränslen i stor skala. De förnybara energikällorna får en alltmer dominerande roll i energiförsörjningen. Oljans andel minskar ytterligare. De sista kärnkraftsreaktorerna tas ur bruk. Den nu av regeringen lagda propositionen skiljer sig avsevärt från den här återgivna socialdemokratiska motionen. För att det inte skall råda något som helst tvivel om samlade beslutsamhet i denna fråga bör uttala sin anslutning till mål och riktlinjer i den redovisade planen. För att trygga kärnkraftsawecklingen också enligt riksdagsbeslutet måste en plan av i huvudsak denna innebörd genomföras. Det gäller inte kärnkraftsberoende (spillvärme) värmeproduktion . Självfallet behövs inga nya initiativ i de delar där initiativ redan tagits. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar trygga kärnkraftsawecklingen på sätt som anges i motionen. . ÅSLING (c)