ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G8021919 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:1919 Forskning och utbildning i byggnadsrestaurering vid arkitekturskola I anslutning till av 1983 antaget bostadsförbättringsprogram och av och framlagda utredningar har behovet av förstärkta insatser för utbildning och forskning i byggnadsrestaurering aktualiserats i regeringens budgetpropositioner . Med hänvisning till det statsfinansiella läget och till att en professorstjänst inrättats vid arkitekturskola temporärt med medel anslagna av statens råd för byggnadsforskning och UHÄ har regeringen dock inte framlagt förslag om permanentning av denna utbildning. I budgetproposition 1984/85:100 (bil. 10 s. 329) erinras om att UHÄ säger sig ha för avsikt att efter samråd med statens råd för byggnadsforskning återkomma till frågan inför /88. Föredraganden erinrar om sitt uttalande i budgetproposition 1982/83 att en utbildning och forskningsinsats av detta slag är angelägen och förutsätter att verksamheten /86 kommer att fortsätta inom ramen för befintliga resurser. Den kvalificerade framgångsrika och angelägna utbildningsverksamhet som kommit till stånd vid bör ses som en nödvändig del av den satsning statsmakterna gör för att skapa erforderlig kompetens vid genomförandet av den breda satsningen på att säkerställa vården av vår offentliga miljö och uppnå de bostadssociala mål som berörs därav. Det är därför angeläget att statsmakterna vid beredningen av utbildningsanslagen /88 bereds tillfälle att ta ställning till ett utarbetat förslag som innebär långsiktig lösning av den berörda utbildningen. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om angelägenheten av att möjligt inrätta en professur och utbildningslinje i byggnadsrestaurering vid arkitekturskola.
mot · G8021921 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. Årets budgetproposition föreslår att timtiden utökas i ämnet svenska på . På gymnasieskolans tvååriga linjer har svenskämnet gjorts obligatoriskt. Svenskämnet håller på att ändra karaktär. Från att ha varit ett mer renodlat färdighetsämne med tonvikt på att lära ut formalia om språket, införs nu mer uppsatsskrivning och litteraturläsning på schemat och kunskaperna i litteraturhistoria utökas. Denna pedagogik är ämnad att frigöra elevernas egen kreativitet, vara en väg till fördjupad språkinsikt och lägga en grund för ett förhoppningsvis livslångt läsintresse. Svenskämnets roll som förmedlare av vårt gemensamma kulturarv stärks. Insatsen för att förstärka svenskämnet och litteraturens betydelse kräver att ett brett och varierat utbud av litteratur finns i skolan, anför departementschefen i budgetpropositionen. Verkligheten ser tyvärr sådan ut att detta utbud saknas i alltför många skolor. Alarmerande är att bokanslagen till skolbiblioteken har halverats räknat per elev , enligt en undersökning som har gjort. Därtill kommer att skolornas inköp av läromedel minskat betydligt . Skolbibliotekens standard uppvisar stora olikheter kommunerna emellan. En del skolor saknar bibliotek. Mediebeståndet är till dels föråldrat och behöver förnyas. De fackutbildade skolbibliotekarierna är för få. Bättre samarbete behövs emellan folkbiblioteken och skolförvaltningarna. Något som förtjänar speciell uppmärksamhet är att eleverna på de yrkesinriktade linjerna i gymnasieskolan är de sämst ställda i fråga om skolbibliotek. Även om skolbiblioteksverksamheten numera uteslutande är ett kommunalt åtagande anser vi att den statliga skoladministrationen har ett övergripande informationsansvar. SÖ borde i sina råd och anvisningar framhålla skolbibliotekens betydelsefulla roll som litteratur- och informationsförmedlare. Som första åtgärd och som ett försöksprojekt borde två eller flera länsskolnämnder slå sig samman om en skolbibliotekskonsulent med uppgift att informera skolstyrelser och skolledningar. Det brådskar med åtgärder. Vikten av att upprätthålla en fullgod biblioteksstandard är avgörande för om statens satsningar på mer kultur och litteraturläsning i skolan skall bli framgångsrik. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att beslutar anhålla hos regeringen om en försöksverksamhet via länsskolnämnder för skolbibliotekskonsulenter och att medel därför avsätts inom ramen för anslaget B 2, bilaga 10, budgetpropositionen. () ()
mot · G8021923 · 1985-01-25 00:00:00 — En fast forskningsorganisation på miljö- och hälsoskyddslinjen vid Regeringen inleder sin budgetbeskrivning, i bilaga 11 till proposition 1984/85:100, om miljövård med följande: Att trygga alla människors rätt till en god livsmiljö är målet för miljöpolitiken. Miljöförstörelse måste hejdas och förstörd miljö så långt möjligt återställas. En rättvis fördelning av naturresurserna kräver en planmässig, långsiktig hushållning med begränsade tillgångar. Hänsyn och omtanke om miljön måste vara vägledande för den långsiktiga planeringen. Primärkommunerna har, genom miljö- och hälsoskyddslagen, ett ansvar för miljö- och hälsoskydd på lokal nivå. I allt fler kommuner reser invånarna krav på en långsiktig miljöplanering - detta som ett resultat av en allt intensivare miljödebatt och engagemang. En självklar följd av miljöopinionens krav blir att kommunerna måste bygga ut sina miljö- och hälsoskyddsförvaltningar. Efterfrågan på hälsovårdsinspektörer kommer härigenom att öka. Utbildning av inspektörer bedrivs vid miljö- och hälsoskyddslinjen vid . Trots att såväl miljö- som hälsovårdsforskning bedrivs vid saknar ovan nämnda utbildning en självklar forskningsanknytning. Institutionen är därför i stort behov av en fast forskningsorganisation med forskarutbildning. bedrivs viss forskningsverksamhet på delvis externa medel, och en rad publikationer har producerats. I en av institutionen genomförd undersökning 1981 pekar landets miljöoch hälsoskyddsnämnder på behovet av utökad forskning rörande miljörelaterade hälsoeffekter. finns inte heller någon fast organiserad forskning rörande området miljö- och hälsoskydd. har i en PM helhjärtat ställt sig bakom en satsning på en fast forskningsorganisation inom miljö- och hälsoskyddsområdet. I nämnda PM redovisas närmare vilken inriktning denna forskning bör ha. Ytterligare ett motiv för denna satsning är den höga prioritet som miljövårdsforskning och miljömedicinsk forskning fått i regeringens proposition 1983/84:107 om forskning. är den naturliga platsen för en fast forskningsorganisation. Grundutbildning bedrivs vid miljö- och hälsoskyddslinjen (60 platser) och vid ett antal enstaka kurser inom miljöområdet. hälsoskydd har redan personal med doktorsexamen. finns ett flertal institutioner med anknytning till ämnesområdet samt arbetarskyddsstyrelsens forskningsenhet. Det torde garantera en god forskningsmiljö. Med hänvisning till det anförda föreslås 1.att som sin mening ger regeringen till känna att en forskningsorganisation bör inrättas vid vid , 2. att beslutar anvisa . avseende forskarassistenttjänst vid vid , 3. att som sin mening ger regeringen till känna att en professur bör inrättas vid vid .
mot · G8021924 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. Skolarbetet har traditionellt byggt på att elever får hemuppgifter i form av läxor. Ett vanligt förekommande undervisningsförlopp kan därför bestå av läxförhör följt av genomgång av nytt stoffsom i sin tur eleverna får i hemläxa. Olika bestämmelser och rekommendationer reglerar hemuppgifternas omfattning och tidsmässiga förläggning. I läroplanen för heter det bl. Hemuppgifter för eleverna utgör en del av skolans arbetssätt. Att lära eleverna att ta ansvar för en uppgift, avpassad efter deras individuella förmåga, är en väsentlig del av den karaktärsdaning skolan skall ge. Om elever av särskilda skäl inte kan utföra en given uppgift i hemmet, bör det ingå som en naturlig del i skolans planering att i olika former försöka hjälpa dem att fullgöra uppgifterna i skolan. Hemuppgifter förutsätter för sitt fullgörande bl. a. att eleven har tillgång till en ostörd arbetsplats i hemmet. Det förutsätts vidare att eleven kan få stöd och tillsyn i hemmet. Underförstått och uttalat hör det till föräldrarnas uppgift att tillse att barnen gör sina läxor och att ge dem stöd i denna uppgift. Hemuppgifter förutsätter dessutom att barnens arbetsbelastning hålls inom rimliga gränser. Olika barn har olika lång skolväg och deras skolarbetsdag kommer bara av det skälet att variera. I då antalet invandrarelever är stort och då antalet barn med ensamstående eller heltidsyrkesarbetande föräldrar har vuxit har bestämda förutsättningar för att grunda skolarbetet på hemuppgifter minskat. Detta innebär bl. a. att ökade resurser måste avsättas för hjälp med läxor i skolan. Det kan dessutom noteras att de största problemen med hemläxor återfinns inom de skolor där andelen barn ur socialgrupp lil är högst. Det är viktigt för barn att få lära sig att arbeta såväl enskilt som i grupp. Dessa verksamheter skall och kan i sin helhet förläggas till skoltid. Nuvarande bestämmelser innebär också att skolarbetet helt kan bedrivas utan hemuppgifter. Inom en arbetsenhet kan ett sådant beslut fattas därest man menar att förhållandena så påkallar. Enligt vår uppfattning är emellertid tiden nu inne att helt avskaffa hemläxor och andra hemuppgifter inom . Förläggningen av med skolan förbunden elevverksamhet till hemmet är en undervisningsprincip som länge förstärkt skillnaderna mellan barnen genom det faktum att olika barn kunnat påräkna sig olika mycket stöd hemifrån. Förmåga till självständigt arbete och planering kan tränas i skolan. För att uppnå det karaktärsdanande syfte som läroplanen anger, behövs inte hemläxor eller andra hemuppgifter. Förslaget om att slopa hemläxor är inte nytt. Det har tidigare framförts av såväl socialdemokrater som kommunister och förekommit i diskussionerna inom såväl skolkommission som skolberedning. Med hänsyn till vad som ovan anförts föreslås att hos regeringen hemställer om en sådan förändring av läroplan och skolförordning att hemuppgifter ej längre skall tillåtas i den obligatoriska skolan. (vpk) (vpk)
mot · G8021925 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. FoU-verksamheten vid de nya högskolorna De nya högskolorna har visat sig vara effektiva förmedlare av regionalt anknutna FoU-behov. Beroende på de medel som står till buds kan man här utveckla effektiva former för att stimulera och stödja innovationsprocesser i samhälle och region även ur vetenskaplig synpunkt. visade på de gynnsamma resultat som vissa högskolor kunnat uppvisa beträffande regional samverkan. Dessa framgångar är relaterade till tillgång till medel för kontaktverksamhet och initiering av projekt. Utvecklingen av dylika medel borde därför ske i den takt som föreslagits. En särskild satsning på medel för kontaktverksamhet och liknande aktiviteter kommer att ge de nya högskolorna nya och fördjupade kvaliteter av betydelse för den regionala utvecklingen. Man gör därmed FoUresurserna i landet tillgängliga även i regioner belägna långt från universitet och högskolor med fast forskningsorganisation. Därmed svarar man dessutom mot den stora efterfrågan på FoU-service som utvecklas i olika regioner. De nya högskolornas roll måste här ses som en länkfunktion mellan samhälle och organisationer med fast forskningsorganisation. Under anslaget D 28, Vissa särskilda utgifter för forskningsändamål, beräknar utbildningsministern oförändrade medel, 1,5 milj. kr. inom ramen för det som betecknas Högskolans kontaktorganisation m. m. Med den snabbt växande efterfrågan av FoU-service som föreligger kommer dessa medel antingen att ge en alltför svag respons i förhållande till de förväntningar som finns eller stöd åt alltför få högskoleenheter. Det är därför av vikt att anslaget ges en utveckling som snabbare svarar mot etablerade regionala behov. Anslaget bör därför byggas ut i den takt som i första hand föreslår, dvs. en ökning med 1,5 milj. kr. under , räknat /87. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om årlig ökning av anslaget för kontaktverksamhet m. m. vid de nya högskolorna. (vpk) (vpk) minab/gotab 1985 79853
mot · G8021927 · 1985-01-24 00:00:00 — Motion 1984/85:1927 Lärarbristen vid de tekniska högskolorna I alla länder ökar efterfrågan på ingenjörer och forskare med utbildning i telekommunikation. Detta har bl. a. till följd att det blivit allt svårare att rekrytera lärare till sådan undervisning vid de tekniska högskolorna. Bristen är akut. Vid har avdelningen för digital- och datorteknik förlorat nästan halva sin personal till industrin. Löneskillnaderna mellan dem som stannar på de tekniska högskolorna som lärare/forskare och dem som går till industrin är nu så stora att läget bedöms som ohållbart. Begynnelselönen för vissa nyutexaminerade civilingenjörer är densamma som för en universitetslektor efter fyra till forskarstudier och doktorsexamen. Marknadslönetillägg (MLT) används för speciella selektiva åtgärder motiverade av svårigheter att rekrytera eller behålla kvalificerad personal (marknadskänsliga grupper) i syfte att vidmakthålla myndighetens kom petens . har i olika skrivelser begärt tilldelning av 1 172 MLT. har tilldelat 176 MLT, vilket på intet sätt är till fyllest. Sektionen för elektroteknik har övervägt möjligheten att kontraktsanställa personal för att inte dyrbar utrustning skall stå outnyttjad och elever hindras från en adekvat undervisning. Sådana frågor avgörs av regeringen efter prövning av särkild kontraktsdelegation. Detta är en framkomlig väg men den tar . bör därför hemställa att regeringen särskilt beaktar rekryteringssvårigheterna för lärarpersonal till de tekniska högskolorna och fastställer sådana regler för att uppkomna akuta vakanser vid de tekniska högskolorna kan fyllas. Med hänvisning till det anförda hemställs att anhåller om åtgärder för att uppkomna lärarvakanser vid de tekniska högskolorna kan fyllas utan onödiga dröjsmål.
mot · G8021928 · 1985-01-24 00:00:00 — Motion 1984/85:1928 Rätt till fortbildning för lärare vid riksinternatskola Lärarfortbildningen utgör ett viktigt inslag i det svenska skolväsendet. Efter avslutad utbildning vid lärarhögskola kommer många lärare att vara verksamma under upp emot i yrkeslivet. Inte bara läroplaner förändras nya rön inom olika ämnesområden, framsteg inom pedagogiken och framväxandet av helt nya undervisningsområden har medfört att fortbildningen av lärare är en nödvändig förutsättning för att de skall kunna fullgöra sina arbetsuppgifter. Sådan fortbildning anordnas också kontinuerligt. Privatskolorna åtnjuter inget anslag för lärarfortbildning. Bland gruppen enskilda skolor utgör riksinternatskolorna en särskild grupp. Eleverna i dessa skolor rekryteras till övervägande delen från familjer som är bosatta utomlands. Deras föräldrar har anställning i svenska företag eller inom svensk utrikesförvaltning. Familjerna har ofta inte något annat alternativ än riksinternatskola om de önskar att barnen skall få en svensk skolutbildning. Lärarna vid dessa skolor gör ofta ett utomordentligt arbete med fostran och undervisning av elever med mycket olika utbildningsbakgrund. För dessa lärare känns det förnedrande att de inte som sina kolleger vid vanliga gymnasier skall vara berättigade till fortbildning. Undervisningen vid riksinternaten följer svenska läroplaner. Också vid dessa skolor uppstår behovet av undervisning i t. ex. datalära. Den nya inriktningen av svenskämnet ställer dessutom krav på svensklärarna att fortbilda sig i litteraturkunskap. Detta torde vara särskilt viktigt vid en skola där många elever vistats utomlands under barndomen och/eller gått i svenska utlandsskolor. Grännaskolan är en skola även om den betecknas som riksinternatskola. Kravet på ersättning för lärarfortbildning torde därför inte vara lika stort som vid Humanistiska med sitt ökande elevunderlag. Denna skola har ingen huvudman utan kostnader för lärarfortbildning måste helt tas ut av elevkostnaderna. Med den storlek dessa nu har är det omöjligt att anslå medel för lärarfortbildning. Resultatet därav är en diskriminering av de där anställda lärarna som inte kan försvaras. bör därför hemställa att regeringen vid beräkningen av anslaget till lärarlöner vid Humanistiska räknar med sedvanligt påslag för lärarfortbildning och därmed jämställer lärarna vid SSHL med lärare anställda vid skola. För kommande budgetår bör anslaget till lärarfortbildning ökas med . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att i anslaget till lärarlöner för lärare vid SSHL skall medräknas kostnader för lärarfortbildning, 2. att beslutar att anslaget för lärarfortbildning för /86 utökas med . utöver regeringens förslag.
mot · G8021929 · 1985-01-24 00:00:00 — Motion 1984/85:1929 Införande av licentiatexamen vid de humanistiska fakulteterna 1977 fastställde rätten för universiteten att ordna en kortare variant av forskarutbildning förbunden med examenstitel. Beslutet byggde på det faktum att den fullständiga doktorsutbildningen i realiteten visade sig bli avsevärt längre än stipulerade samt att samhället kunde ha behov av människor med utbildning utöver grundexamen som dock inte hade fullständig doktorandutbildning. Sektionsnämnderna skulle dock först få begära hos UHÄ att mellanexamen inrättades. har licentiatexamen inrättats på teologiska, matematisk-naturvetenskapliga och tekniska fakulteter. Däremot har UHÄ trots att t. ex. Lunds universitets humaistiska fakultet anhöll om att få inrätta licentiatexamen avslagit att sådan examen inrättades på humanistiska fakulteter. Beslutet byggde på remissvar där ett antal professorer, utan att på något sätt förankra sina uttalanden i sina institutioner och i den märkliga tron att högre studier endast är till för forskarkarriärer, hade avstyrkt förslaget. SFS sekunderade ganska naturligt Lunds universitets ansökan. I ett läge där en stor majoritet av chefsbefattningarna inom kultursektorn besätts med personer med enbart grundexamen kan naturligtvis ingen sanningsenligt hävda att samhället inte skulle ha något behov av humanister med licentiatexamen. Just inom kultursektorn förefaller tvärtom samhällets behov av licentiater som störst! Dessutom är beslutet att inte inrätta licentiatexamen vid humanistisk fakultet orättvist och kränkande för rättskänslan. Det går t. ex. just nu bra att bli teologie licentiat i religionshistoria (, ) men inte filosofie licentiat i samma ämne () fast ämnet ser exakt likadant ut på båda fakulteterna. Därav följer att bristen på arbetsmarknadsbehov för licentiatexamen i humaniora icke är relevant! Den potentielle forskarstudenten bibringas i stället uppfattningen att humaniora är av mindre vikt än andra ämnen. De många som redan fullföljt utbildningen enligt kravet på licentiatexamen (80 poängs studier utöver grundutbildningen, därav en uppsats om minst 20 poäng) måste vänta år för att få ta ut bevis över sina studier. Detta innebär för dem ett icke obetydligt ekonomiskt bortfall. Följande alternativa forskarutbildningar vid de humanistiska fakulteterna bör därför införas: 20 poäng vetenskaplig uppsats Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om alternativa forskarutbildningar vid de humanistiska fakulteterna.
mot · G8021930 · 1985-01-24 00:00:00 — Motion 1984/85:1930 m. fl. Försöksverksamhet inom gymnasieskolan med industriteknisk gren på drifts- och underhållsteknisk linje budgetproposition (bilaga 10, s. 189) har skolövestyrelsen (SÖ) anmält att det finns behov av en ny typ av yrkesutbildning inom verkstadsindustrin. I takt med ökad automatisering ökar behovet av operatörer och underhållspersonal med kunskaper av datorstödda produktionsprocesser. SÖ har i framställningen i rubricerade ärende föreslagit att försöksverksamheten under /86 får omfatta vardera en klass på två orter. En av dessa orter har förutsatts vara . Utbildningsministern föreslår dock att denna försöksverksamhet t. v. endast får bedrivas på en ort. Vid underhandskontakter med SÖ har framkommit att föreslagen begränsning av SÖ-framställningen medför att ej får tillfälle att delta i den planerade försöksverksamheten. Den industritekniska utbildningen är inriktad med FMS-tekniken () där datorstyrda produktionsprocesser åstadkoms genom CNC-maskiner, robotar, automatiska transport- och lyftanordningar etc. FMS kommer att bli en central teknologi med stor potentiell betydelse för svensk verkstadsindustri. En stor del av industrin i ligger inom verkstadssektorn med många framstående leverantörer inom FMS-området som ASEA, SMT, Protek, FFV, Volvo-Komponenter, CAD-produkter, CNC-teknik etc. Här finns således en intressant grund att bygga vidare på, så att vi även fortsättningsvis kan hålla oss i täten i den internationella konkurrensen. Det är viktigt att utveckling av ny utrustning och system för produktion går vidare, att företagare, anställda och gymnasieelever utbildas mot dessa kommande områden, och att företagen kan få hjälp att införa de system som verkar tekniskt riktiga och ekonomiskt lönsamma. I syfte att åstadkomma detta finns framtagna planer för en samverkan mellan skolan och regionens näringsliv kring ett s. k. FMS-center där en viktig funktion utgörs av teknikspridning och utbildning. Den planerade industritekniska grenen på Du-linjen förutsätter tillgång till ett FMS-laboratorium. Detta FMS-Iaboratorium utgör en intressant grund för ett planerat FMS-center. Med utgångspunkt i detta är det synnerligen olyckligt om som av SÖ var tilltänkt som försöksort ej skulle få möjlighet till detta. Som tidigare angetts är FMS-tekniken av vital betydelse för vår regions näringsliv. Det är dessutom synnerligen angeläget att ej försitta tiden inom ett teknikområde som är föremål för en så snabb utveckling. Av ovanstående torde framgå att det vid budgetpropositionens behandling är angeläget att SÖ-förslaget om två försöksorter för den industritekniska grenen av Du-linjen vinner gehör. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att beslutar att försöksverksamhet med industriteknisk gren för verkstadsunderhåll på drifts- och underhållsteknisk linje får anordnas i fr. o. m. . () () () () () ()
mot · G8021931 · 1985-01-23 00:00:00 — Motion 1984/85:1931 m. fl. Religionskunskap finns som tillvalsämne på gymansieskolans yrkesinriktade linjer. Ämnet konkurrerar där med engelska, B-språk, matematik, samhällskunskap, musik och teckning bl. Benägenheten att välja religionsämnet inom ramen för det fria tillvalet är nästan obefintlig. Detta är mycket lätt att förklara, eftersom t. ex. engelska är en förutsättning för fortsatta studier vid högskolan. Alla elever tvingas mer eller mindre att då välja detta språk, för att senare inte vara förhindrade till postgymnasiala studier. Ett av målen i ämnet vårdkunskap är att eleverna skall skaffa sig insikt om och utveckla förmågan att i vårdarbetet förstå och respektera människors rätt till bl. a. personlig integritet med hänsyn till bl. a. kulturell och religiös bakgrund. Hur skall detta vara möjligt när eleverna själva har en så ringa kunskap om olika religiösa livsåskådningar? Även om undervisning varit god, är den knappast tillräcklig för att fylla det behov som kan uppstå i olika vårdsituationer. Behovet av undervisning i religionskunskap på vårdlinjen ökar i takt med att problemen inom vårdsektorn blir större. Hos vårdpersonalen på våra sjukhus och inom äldrevården finns en önskan om bättre beredskap vad gäller frågor om liv och död, människosyner och religiösa frågor. Många anställda inom vårdsektorn möter redan nu människor från helt andra kulturer och religiösa livsåskådningar än vår egen. Detta gör ämnet ännu mer angeläget. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att uttalar sig för att religionsämnet skall finnas som obligatoriskt ämne på vårdlinjen. () ()