ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G8021530 · 1985-01-24 00:00:00 — Plast- och gummitekniska institutet För den svenska polymer- och gummiindustrin har det senaste årtiondet inneburit betydande strukturförändringar. Näringen har krympt under det att en ökad regional koncentration skett. Ett fåtal företag dominerar branschen. Den svenska gummi- eller polymerindustrin är betydelsefull inte bara från försörjningssynpunkt. Vissa orter domineras av gummiindustri, men även från allmän sysselsättningssynpunkt är näringen betydelsefull. För näringslivet i allmänhet gäller inte så sällan att ett eller flera led i produktionskedjan är beroende av gummidetaljer. Ofta ingår även en eller flera gummi- eller polymerdetaljer i slutprodukten eller i det system som den tillverkade enheten utgör en del i. Den industriella kapaciteten, produkterna och utvecklingen av dessa är således beroende av en fungerande gummi- och polymerindustri. För den svenska industrin i allmänhet, och då inte minst för den sektor som tillverkar för exportmarknaderna, är tillgången till en i alla avseenden effektiv och rationell inhemsk gummi- och polymerindustri ofrånkomlig. En vanlig och i allmänhet invändningsfri slutsats är, att en inte oväsentlig del av den framtida industriella verksamheten i kommer att ha anknytning till eller direkt bestå av polymerbearbetande industri. Det är därför en grundläggande nödvändighet att verksamheter inom alla led inom polymerområdet ges sådana resurser att en balanserad utveckling av denna sektor kan äga rum. För att bl. a. stimulera till en positiv utveckling har ett plast- och gummitekniskt institut (PGI) bildats. Det är angeläget att bygga ut detta institut, inte minst då det gäller dess sammanhållande och administrativa kapacitet. Även om satsningar då det gäller grundläggande forskning såväl som övrigt utvecklingsarbete bör samordnas via PGI, måste behovet av forskning och forskarutbildning utanför PGI övervägas. Mot bakgrund av det behov som en önskad positiv tillväxt av den svenska polymerindustrin skapar, även om i och för sig den nuvarande omfattningen är skäl nog, så måste en förstärkning av forskningen och forskarutbildningen ske inom detta ämnesområde. En sådan förstärkning kan inte utan stora svårigheter förläggas utanför en etablerad högskola. Det är även angeläget att en nära, öppen och okomplicerad kontakt kan hållas med industrin, inte minst därför att för den industriella tillämpningen måste företagen hålla en kvalificerad ut 1 1984/85. Omständigheterna är då sådana att en förläggning till högskolan i måste vara ett bra alternativ. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs* att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande den fortsatta verksamheten m. m. vid plast- och gummitekniska institutet. P. O. () * Se även motion 1984/85:1531.
mot · G8021531 · 1985-01-24 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:1530 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande den fortsatta uppbyggnaden av forskningen och forskarutbildningen inom polymerområdet m. m. P. O. ()
mot · G8021533 · 1985-01-24 00:00:00 — m. fl. Ändringar i skatteflyktslagen, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:1532 hemställer 1. att beslutar om sådana ändringar i skatteflyktslagen att lagen åter får den lydelse lagen Fick i sin utformning , 2. att hos regeringen begär att frågan om inrättande av en omvänd generalklausul i enlighet med vad vi i motionen anfört bör prövas i samband med att skatteflyktslagen blir föremål för en kommande utvärdering () () () ()
mot · G8021534 · 1985-01-24 00:00:00 — m. fl. Jourdomstolar, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:1532 hemställer 1. att begär att regeringen återkommer med förslag till en ordning med jourdomstolar för beslut i häktningsfrågor enligt vad vi i motionen har anfört, 2. att hos regeringen begär sådana ändringar i som innebär att beslut om husrannsakan skall fattas av åklagare enligt vad vi i motionen anfört, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad vi i motionen anfört som alternativa vägar att bekämpa ekonomisk brottslighet, 4. att som sin mening uttalar att det inte är förenligt med grundvalarna i vårt rättssamhälle att staten prioriterar att beivra brott begånget mot den själv på bekostnad av statens ansvar att beivra brott begånget mot medborgarna, 5. att beslutar att en klagande som vinner ett skattemål skall få sina kostnader för biträde ersatta i efterhand av staten, 6. att som sin mening ger regeringen till känna att de före gällande reglerna för nämndemäns medverkan i tingsrätt möjligt bör återinföras. () () () ()
mot · G8021536 · 1985-01-24 00:00:00 — m. fl. ökat antal gymnasieplatser i Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1984/85:1535 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om behovet av ytterligare gymnasieplatser till . () () () ()
mot · G8021537 · 1985-01-24 00:00:00 — Motion 1984/85:1537 Polis, ambulans och brandbilar räknas som utryckningsfordon och får av den anledningen under vissa betingelser använda sig av det blå utryckningsljuset för påkallande av fri väg. Vid bärgning i samband med trafikolyckor och andra problem i vägtrafik utnyttjas särskilda för ändamålet byggda fordon, s. k. bärgningsbilar. Dessa är utrustade med det för vägmaskiner och andra fordon i godkända gula blinkande ljuset. En bärgningsbil har ej rätt att utnyttja det för utryckningsfordonen godkända blå blinkande ljuset. I samband med bärgningar har bärgningsbilens gula ljus förväxlats med vägfordonens, vilket undermedvetet minskat respekten hos andra trafikanter för innebörden av det gula ljuset. Åtskilliga olyckstillbud lär ha förekommit vid bärgningar, enligt bärgningspersonalens uppgifter. Det blå blinkande ljuset för utryckningsfordon varnar på ett helt annat sätt än det gula och borde av den anledningen få utnyttjas även av bärgningsbilarna i samband med bärgningar. Det är emellertid ej tillrådligt att bärgningsbilar med blinkande blåljus framförs på väg. Av denna anledning bör konstruktionen på ljuset utföras så att det ej kan igångsättas annat än när fordonet står stilla och utför bärgningsarbete. Genom ett typgodkännande av anordningen kan också missbruk beivras. Bärgningsbilarna är dessutom typregistrerade som bärgningsbilar och kan inte heller användas för annat ändamål. Därför borde bärgningsbilarna liksom utryckningsfordonen också vara befriade från fordonsskatt. Det finns enligt uppgift endast ca 400 bärgningsbilar i . Om skattebefrielse infördes för denna kategori fordon skulle beredskapen vid olyckor kunna höjas genom att fler företag bensinstationer och verkstäder på strategiska platser skaffar sig ett specialfordon för bärgning. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer* jag att hos regeringen begär att bärgningsbilar får använda det blå ljuset vid bärgning. * Se även motion 1984/85:1538
mot · G8021538 · 1985-01-24 00:00:00 — Slopande av fordonsskatten på bärgningsbilar Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:1537 hemställer att hos regeringen begär förslag att bärgningsbilar som är typregistrerade sorn bärgningsbilar blir befriade från fordonsskatt.
mot · G8021540 · 1985-01-23 00:00:00 — m. fl. Tillfälliga resursförstärkningar till polisväsendet Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:1539 hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen beträffande tillfälliga resursförstärkningar till polisväsendet samt om översyn och omfördelning av resurserna inom polisväsendet. HANS () () () () () ()
mot · G8021542 · 1985-01-23 00:00:00 — Motion 1984/85:1542 m. fl. Åtgärder för utveckling av småföretag i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:1541 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående småföretagens utvecklingsmöjligheter. () () () ()
mot · G8021543 · 1985-01-23 00:00:00 — Motion 1984/85:1543 m. fl. Samordningsgrupper mellan länstrafikbolagen och SJ Med hänvisning till vad som i motion 1984/85:1541 anförts föreslås att hos regeringen hemställer att samordningsgrupper inrättas mellan länstrafikbolagen och SJ. () () () ()
mot · G8021544 · 1985-01-23 00:00:00 — m. fl. Åtgärder mot passivt skogsägande Med hänvisning til! vad som i motion 1984/85:1541 anförts föreslås att hos regeringen hemställer att regler införs som försvårar passivt skogsägande. () () () ()
mot · G8021546 · 1985-01-25 00:00:00 — 1984/85 1546-1554 Ombyggnaden av hus på har prisbelönats för sina arkitektoniska kvalitéer. Detta är säkerligen välmotiverat. Mindre genomtänkt är den nya anläggningen i fråga om funktion. Den som stiger in i huvudentrén slås genast av dess atmosfär av gammal bankhall med syftet att inge respekt och markera distans. Detta var sekelskiftets bankambition men borde inte vara 1980-talets riksdagsattityd gentemot allmänheten. Historiskt är det säkert korrekt med ett stort bord utan stolar samt två soffuppställningar med platserna avvisande vända från varandra. Funktionellt borde detta rum vara välkomnande möblerat med några sittgrupper där personer som stämt möte kan slå sig ned . Ett av båsen skall naturligtvis vara en kiosk med ett brett varusortiment som svarar mot att detta är korsningspunkten för tusentalet människor, många övernattande inom anläggningen. Sammanbindningsbanan, som är ett av de vackraste rummen i , står öde. är riksdagsrestaurangen så trång att ledamöterna inte kan äta där med sina gäster under normal lunchtid. Om sammanbindningsbanan utnyttjas till kafé med servering av kalla rätter skulle den kunna bli en lysande samlingspunkt och kontaktyta mellan riksdag och allmänhet. Det skulle dessutom ge liv åt den gamla, fint renoverade trapphallen, som dess värre fått karaktären av en oanvänd baktrappa. Rent tekniskt finns fortfarande påtagliga brister i installationerna. Högtalaranläggningen i gamla första kammaren nödvändig på grund av akustik fungerar illa. Än mer betänkligt är egenheterna hos voteringsanläggningen i plenisalen. Det tar från det ledamoten trycker på en knapp till dess hans votum registreras. (Enligt uppgift går det fortare att med modern teknik beställa en flygbiljett i och få ordern bekräftad.) Många felröstningar blir följden, vilket i ett läge med liten skillnad i röststyrka mellan blocken kan skapa stor förvirring. Saken bör åtgärdas. En funktionell nackdel är också de stora avstånden. Detta kan lätt motverkas: elektriska skrivmaskiner så att de ledamöter som så önskar kan göra mer av utskrifterna själva, postgång i stället för postdelning på fyra olika platser etc. Om det sistnämnda kräver viss ytterligare personal är i gengäld övriga förslag personalbesparande och/eller på samma sätt lönsamma. Det ekonomiska nettot för bleve positivt. Ombyggnaden av hus kostade runt 700 milj. kr. 1 1984/85. viktigt att lokalerna utnyttjas och fungerar väl. roll sorn arbetsoch mötesplats måste understrykas. räcker det inte med att vara pampig, man skall vara funktionell också. Med hänvisning till det anförda hemställs att uppdrar åt förvaltningsstyrelse att vidta åtgärder i hus i enlighet med vad som i motionen anförts.
mot · G8021547 · 1985-01-25 00:00:00 — Det finns knappast några data om enskilda personer som är mer känsliga än de som lagras på sjukhus, särskilt på sådana där psykiska sjukdomar behandlas. Detta är ett socialt faktum som lagstiftare och vårdpersonal måste noga ta hänsyn till. Människors oro att uppgifter om deras sjukdomar skall komma på villovägar är värd allt beaktande och måste leda till så hög och effektiv sekretess som möjligt. Ett gammalt gott ordspråk säger emellertid, att vad tre vet, vet världen. Aldrig så stränga sekretessregler fungerar sämre och sämre ju fler människor som får legal tillgång till hemligheterna. Det är därför viktigt att sjukjournalernas uppgifter om människornas fysiska och speciellt deras psykiska skröpligheter inte i onödan sprids till institutioner och organ som egentligen inte har med dem att göra. Av den anledningen bör varje sjukhusklinik betraktas som en sluten enhet, från vilken journaler inte får utlämnas vare sig på data eller manuellt, utan en noggrann undersökning i varje speciellt fall som visar om detta utlämnande är absolut nödvändigt. Det får inte vara så att en mängd kliniker behandlas som en enhet i sådant hänseende. Då vet snart alldeles för många det som bara några få bör veta. Vidare bör inte få lägga upp stora heltäckande register över olika typer av patienter med bifogade personnummer. Epidemiologiska undersökningar kan göras utan att identifiera individerna. Register för att kunna varna enskilda patienter i särskilda situationer eller för att kalla tillbaks farliga läkemedel, eller vad det nu är anser sig behöva personnummer och annan identifiering till, kan via berörda kliniker utan större tidsutdräkt. Slutligen hjälper dess värre inga regler om sekretess, om inte det etiska ansvaret och medvetandet hos berörd personal ligger högt. Det får inte förekomma som ibland har skett att koder till dataprogram med särskilt sekretessbelagda uppgifter i flyter omkring på arbetsplatser eller t. o. m. klistras upp ovanför terminalerna. Patienternas förtroende för sjukvårdens sekretess är ett oerhört viktigt och värdefullt kapital, som inte får förstöras. Annars kan det gå som redan sker på vissa håll i landet: föräldrar vågar inte ta sina barn till sjukhus, när de har psykiska besvär, utan går till privatläkare, där de är säkra på att inte komma in i den stora dataruljansen. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i 1984/85:1547 4 motionen anförts om personnummer och uppgifter angående patienter i sjukvården. () ()
mot · G8021549 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:1549 Proklamering av en Kunskapens dag firar forskningen sin stora högtid. med sina internationellt framstående forskare på många vetenskapliga områden och inom kulturlivet är en berättigad hyllning till forskningen som grund för materiell utveckling och kulturell betydelse. Vetenskapliga pris eller kulturella belöningar utdelas dock inte inom alla vetenskapliga eller kulturella områden. Nobelprisen, som utdelas under hela vårt århundrade, har genom tillskyndan kompletterats med priset i ekonomi. Den representativa bredd som nobelprisen utdelas på kan byggas ut och omfatta fler vetenskaper och kulturområden. Om och när en sådan utökning av pris kan ske, blir först aktuellt när medel därtill blir tillgängliga. Årsavslutningsdagarna inom vårt skolväsende och inom folkbildningen har ett brett och folkligt stöd. Miljoner elever, föräldrar och engagerade i folkbildningen etc. firar prestationerna vid det tillfället. Årsavslutningarna, som äger rum före , borde betecknas som Kunskapens dag. Dagen kunde högtidlighållas genom att bli allmän fiaggdag. Förutom att man sjunger Den blomstertid och skulle man kunna ha samlingar, program och tal till kunskapens ära. Huvudmännen för bildnings- och utbildningssamhället kunde lokalt samordna och skapa upplevelser för skolelever på alla nivåer i skolan och folkbildningen. Alla skulle uppleva att det är värt att anstränga sig men skulle inte behöva tävla utan mera få minnen för livet genom att alla är med och skapar detta motiv föra att söka sig vidare i vetandets värld. skulle också skapa en viktig markering genom att låta Kunskapens dag vara fri från arbete och bereda ledamöterna tillfälle att på sina hemorter eller på andra håll delta i arrangemang och festligheter. Med stöd av ovanstående hemställer jag 1. att beslutar att proklamera som Kunskapens dag, 2. att beslutar att denna dag skall vara allmän flaggdag.
mot · G8021551 · 1985-01-24 00:00:00 — Minskning av stödet till organisationstidskrifter 1 budgetpropositionen föreslås ett stöd till organisationstidskrifter på 39 milj. kr. F. n. utgår stöd till ca 460 tidskrifter med varierande belopp. Bidragen är maximerade till . Av detta tidskriftsstöd tillfaller närmare 25 milj. kr. omkring 300 medlemstidskrifter. Bland dessa märks . till tidningen , vilket i rättvisans namn drar med sig lika stora belopp till och Land. De större fackförbunden får ofta maximibelopp, andra får mindre årsanslag. Lantarbetaren får t. ex. , Lantmästaren 9 400, Lastbilen 88 000, Konstnären 13 000, Kaninuppfödaren 16 000 och Modellflygnytt . Sedan avdragsrätt för fackföreningsavgifter införts borde i varje fall de större fackliga tidskrifterna kunna betalas av medlemmarna själva. En minskning av anslaget med 8 milj. kr. ger ändå rikligt utrymme för stöd till övriga tidskrifter och för de mindre, fackliga tidskrifterna. Med hänvisning till detta hemställs att anslaget Stöd till organisationstidskrifter uppförs med ett i förhållande till regeringens förslag med 8 milj. kr. minskat belopp, dvs. 31 milj. kr.
mot · G8021552 · 1985-01-24 00:00:00 — Vid prövning av filmer för barn gäller enligt biografförordningen (1959:348) en indelning av barnen i tre åldersgrupper: barn , barn som fyllt sju men inte och barn som fyllt elva men inte . Biografbyrån skall vägra godkänna en film i den mån den kai. vålla barn i sådan åldersgrupp psykisk skada. Starka skäl talar för att någon form av barnfilmscensur behövs. 1 de fall en film inte godkänns för visning för barn är det i realiteten biografvaktmästarna som har att kontrollera att förbudet efterlevs. Enligt min mening bör avgörandet om ett barn bör se en film eller ej i huvudsak ligga hos föräldrarna. De är bättre skickade att avgöra den frågan. Dessutom skulle många barn må väl av att se filmer tillsammans med en vuxen, även i de fall de passerat den tillåtna åldersgränsen. Bestämmelserna för barnfilmscensuren bör därför ändras så att filmer kan tillåtas för visning för barn under förutsättning att det sker i vuxens sällskap. Detta yrkande har tidigare avslagit med hänvisning till yttrandefrihetsutredningen. Denna utredning har slutfört sitt arbete. Inför beredningen av utredningens förslag bör nu som sin mening ge regeringen till känna vad här anförts beträffande ändrade regler för barnfilmscensuren. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att vid beredningen av yttrandefrihetsutredningens betänkande regeringen beaktar vad i motionen anförts beträffande ändrade bestämmelser för barnfilmscensuren.
mot · G8021553 · 1985-01-25 00:00:00 — och öppnande m. m. Högst upp på rikdsdagshuset vajar den svenska flaggan sorn symbol för frihet och oberoende. Däremot saknas den inne i själva . Vid tillfällen som t. ex. högtidliga öppnande borde vår flagga självklart finnas med i bilden. flagga är en samlande symbol för vårt land och folk. Dess vackra färger solens guld mot himlens blå fyller oss av en djup känsla och respekt för den kamp som folk i gångna tider fört: för bevarad frihet, oberoende och fred, för styrka och ansvar, hopp och framtidstro. Kring vår nationalsymbol samlas vi i högtid, sorg och glädje. Vi hissar vår flagga för fosterland och kungahus, våra nära och kära. Vår blågula fana vajar ute i den stora världen, vid internationella samlingar, politiska överläggningar samt vid idrottsevenemang och liknande. Då känner vi en fläkt av och vårt ansvar för fosterlandet, dess traditioner, möjligheter och framtid. Vi finner det naturligt att flagga också placeras i den sal där valda ombud för folk stiftar lagar och beslutar i ärenden av avgörande betydelse för landets framtid. Mot bakgrund av det anförda yrkar vi 1. beslutar att flagga skall placeras i plenisal med början i samband med högtidliga öppnande , 2. att beslutar att nationalsången skall sjungas som avslutning på högtidligheten. () ()
mot · G8021556 · 1985-01-24 00:00:00 — De fordringsanspråk som gjort gällande på vilar på ett faktiskt verklighetsunderlag. Detta ekonomiska mellanhavande har ännu inte reglerats, trots att motioner inlämnats tidigare i ärendet och behandlats av . Utskottet hänvisar till att frågan handläggs av och att det inte Finns någon anledning för att vidta någon åtgärd. Orsaken till utebliven betalning av de fakturerade beloppen eller framförhandlade delbelopp synes i huvudsak ligga i att företrädare för av olika formella skäl inte anser sig kunna verkställa en uppgörelse. a. har åberopats att en av begärd rättslig prövning av ärendet skulle omöjliggöra en uppgörelse vid sidan av den juridiska processen. har under förklarat sig villig att återta sin anmälan och har t. o. m. inlämnat handlingar till rätten i detta syfte. Denna åtgärd har dock avvisats av företrädare i den juridiska delen av mellanhavandet. Ett flertal riksdagsmän från olika partier har tillkännagivit att ett ekonomiskt mellanhavande existerar mellan och . Ett radikalt och konkret ingripande till af Forselles förmån har vid åtskilliga tillfällen utlovats från dessa riksdagsmäns sida, utfästelser som ännu kvarstår. Härtill kommer att statsminister brevledes tillkännagivit att förhandlingar pågår i ärendet mellan förvaltningsstyrelse och , vilket givetvis på det mest auktoritativa sätt styrker att fordringsanspråk har god och säker verklighetsförankring. Att möjligt reglera denna ekonomiska skuld till måste betraktas som en hedersfråga för . Ärendet har alltmer övergått från att ha nödgats bli en juridisk fråga till en i högsta grad moralisk sådan. Efter att 1971 haft stora förtroende att utföra restaurering och underhåll på riksbyggnaderna har med anledning av rådande ekonomiska mellanhavanden med haft mycket svårt att hävda sig och fungera inom byggmarknaden och därigenom hamnat i ett olyckligt ekonomiskt bottenläge. Det är bl. a. därför som ärendet bör regleras skyndsamt. har alltsedan han först framställde sina krav varit övertygad om att hans sak slutligen skulle leda till framgång måtte han få rätt. 1 * 1984/85. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att uppdrar åt förvaltningsstyrelsen att reglera de ekonomiska mellanhavandena mellan och byggnadsingenjören i en för denne godtagbar omfattning.
mot · G8021557 · 1985-01-25 00:00:00 — Videomarknaden ökar alltmer och undersökningar visar att barn och ungdomar är de största konsumenterna. 1 stor utsträckning förekommer filmer präglade av våld, sadism, råhet och pornografi. Genom olämpliga filmer får de värderingar som är andra än dem som hem, skola och samhälle eftersträvar att ge det uppväxande släktet. En risk med videofilmerna är också att barnen ser dem utan föräldrarnas närvaro och möjlighet att förklara förhållandena. Då det numera också är oomtvistat att underhållningsvåld har skadeverkningar, främst på barn, så är det angeläget att åtgärder vidtas mot skadliga våldsskildringar. Eftersom andra åtgärder inte synes kunna ge avsedda effekter får inte samhället avstå från förhandsgranskning. Enligt vår uppfattning är det inte försvarbart att kommersiella intressen i skydd av tryckfrihet m. m. får verka nedbrytande i vårt samhälle, särskilt då för barn och ungdom. Regeringen har , på grund av opinionstrycket, aviserat en proposition om åtgärder mot videovåldet. När det gäller den framtida utformningen av regler får vi inte tveka om förhandsgranskning. Enligt vår mening bör all videofilm underkastas förhandsgranskning förenad med möjlighet att utfärda förbud för försäljning, uthyrning och annan eventuell spridning. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar uttala att regler införs som effektivt förhindrar spridandet av videovåld. () ()