mot · G8021516 · 1985-01-23 00:00:00 — m. fl. Åtgärder mot koncentrationsutvecklingen i samhället Enligt mening kan kravet på en allsidig välfärd innefattande såväl goda ekonomiska levnadsbetingelser som en god livsmiljö bäst tillgodoses i ett decentraliserat samhälle. Den allt snabbare koncentrationsutvecklingen i samhället har ägt rum parallellt med industrialisering. För såväl som andra industriländer har industrialiseringsprocessen medfört en kraftigt ökad materiell standard för de enskilda människorna. De flesta i vårt land har genom industrialiseringen fått tillfredsställande levnadsbetingelser materiellt sett. Samhället har tillförts ekonomiska resurser för angelägna reformer på olika områden. Målsättningen med dessa reformer har bl. a. varit att skapa en likvärdig ekonomiskt trygg tillvaro och ett större inflytande över den egna livssituationen för de enskilda människorna. Samhället har vidare fått resurser till en förbättrad offentlig service m. m. Industrialiseringen har således i dessa hänseenden inneburit en positiv utveckling för såväl samhälle som individ. har emellertid industrialiseringsprocessen medfört att koncentrationstendenserna i samhället kraftigt förstärkts. I har under det senaste århundradet en kraftig folkomflyttning ägt rum, vilken medfört en allt större koncentration av befolkningen till några få storstadsregioner och en avfolkning av landsbygden och dess tätorter. Denna utveckling har inneburit påfrestningar för såväl storstäder som glesbygd. I storstäderna har befolkningskoncentrationen bl. a. inneburit försämrad social- och naturmiljö, kommunikationsproblem, dyrt boende m. m. För glesbygden har befolkningsunderlaget kraftigt minskat med bl. a. stora svårigheter att kunna bära en nödvändig offentlig och privat service. Inom näringslivet har koncentrationen förstärkts alltmer ju längre den industriella utvecklingen fortskridit både vad avser produktionsstruktur och maktfunktioner. Administrationens tillväxt har även kraftigt bidragit till befolkningskoncentrationen. Den statliga verksamheten är till stor del lokaliserad till . De kommunala verksamheterna har vanligen förlagts till den största orten i länet resp. kommunen. Koncentrationsutvecklingen i samhället har gått så långt att de negativa konsekvenserna blivit alltmer uppenbara med framför allt stora kostnader för att komma till rätta med miljöproblemen. användning av energi och naturresurser har medfört svåra föroreningsproblem genom utsläpp av kväveoxider och svaveldioxider. På kan också koldioxidhalten komma att öka med stora förändringar i miljön som följd. Det är väsentligt att understryka att ekonomisk tillväxt nu förutsätter en minskande användning av energi och en effektivare användning av tillgängliga resurser. I annat fall kommer kostnaderna för samhället att nå en nivå där de kan bäras. Samhället kommer att kollapsa i strävandena att försöka åtgärda irreparabla miljöskador orsakade av en slösaktig, centraliserad och koncentrationsinriktad ekonomi. Den ovan beskrivna utvecklingen mot ett alltmer centraliserat samhälle har varit särskilt markerad , då koncentrationstendenserna medvetet stimulerats av en politisk majoritet mot uppfattning. Storskalighet och arbetskraftens geografiska rörlighet sågs av den tidigare socialdemokratiska regeringen som nödvändiga förutsättningar för en fortsatt förbättrad ekonomisk standard. De krafter som förespråkar och arbetar för en ökad centralisering och koncentration i samhället har i avgörande hänseenden ett starkt stöd för denna inriktning hos en politisk majoritet i . Majoriteten företräder en politik som från skilda ideologiska utgångspunkter leder till koncentrationsinriktade lösningar på olika politiska sakområden. Socialdemokraterna har en förkärlek för att planera och administrera fram centralistiska lösningar. alltmer ensidiga inriktning mot en långtgående och renodlad ekonomisk liberalism och försvar av de starkaste i samhället riskerar också att förstärka koncentrationsutvecklingen i samhället. Socialdemokrater och moderater förespråkar på områden som ekonomisk politik, industri- och regionalpolitik, energipolitik, trafikpolitik, offentliga sektorn etc. koncentrationsinriktade politiska lösningar. Enligt mening måste insatserna på skilda områden utgå ifrån strävanden att koncentrationsutvecklingen i samhället skall stävjas. Det är nödvändigt att de konkreta politiska ställningstagandena på alla områden utgår från ett decentralistiskt synsätt. Detta borges regeringen till känna. har krävt och i regeringsställning 1982 lyckats genomdriva kraftfulla insatser för att stävja utvecklingen mot ett samhälle med alltmer koncentrerad närings- och bebyggelsestruktur. regionalpolitiska beslut innebar att stödinsatserna inriktades mot de mest utsatta områdena i landet. hade de regionala utvecklingsfonderna inrättats med ett betydande ansvar för att åstadkomma en positiv utveckling inom näringslivet. Under den nuvarande socialdemokratiska regeringen har regionalpolitiken försummats kraftigt och anslagsnivån har urholkats. Befolkningskoncentrationen har lett till stora befolknings minskningar i vissa utsatta kommuner. Huvuddelen av befolkningsökningen har ägt rum i . I den föreliggande budgetpropositionen aviseras en proposition om det regionalpolitiska stödet. Några förstärkningar av det regionalpolitiska stödet avses uppenbarligen inte ske eftersom anslagen i budgetpropositionen upptagits med oförändrade belopp jämfört med innevarande budgetår som någon reservation av medel för förstärkning av de regionalpolitiska insatserna inte finns. Av avgörande betydelse för möjligheterna att upprätthålla en spridd näringsstruktur och bebyggelse över hela landet är en livskraftig och initiativrik småföretagsamhet. I finns f. n. 292 000 privata företag (exkl. de 133 000 jord- och skogsbruksföretagen). 291 000 av dessa företag har färre än 200 anställda. Småföretagens roll i en framgångsrik decentralistisk industri- och regionalpolitik kan inte överskattas. Socialdemokratins koncentrationsinriktade närings- och regionalpolitik och bristande intresse för småföretagen framgår också tydligt av den njugghet som präglar budgetpropositionen vad avser stödet till småföretagsutveckling dvs. a. bidragen till de regionala utvecklingsfonderna. I sin petita har SIND för /86 äskat medel för bl. a. administrationstillskott till de regionala utvecklingsfonderna och medel för att förstärka fondernas finansieringsverksamhet om sammanlagt 66 milj. kr. Industrifonden har däremot för den treårsperiod som påbörjades / 85 fått anvisade 600 milj. kr. 200 milj./år. Mottagarna av stöd från industrifonden är i huvudsak storföretag, vars möjligheter att tillgodose sina egna behov är betydligt större än de mindre och medelstora företagens. Enligt vår mening bör därför de anvisade medlen till industrifonden halveras och 100 milj. kr. i stället anvisas till stöd för småföretagsutveckling. I enlighet med SINDrs förslag bör därför anvisas ett med 66 milj. kr. i förhållande till budgetpropositionens förslag förhöjt anslag för småföretagsutveckling. Resterande medel bör tillföras STU, hantverksnäringen och , för insatser i syfte att stödja småföretagens utveckling. I detta sammanhang vill vi understryka att STU inte bör ha någon direkt långivning till storföretagen. Småföretagen är helt dominerande inom tekonäringen. I en särskild motion kommer vi även att föreslå omfördelningar av tekostödet i avsikt att stärka branschens konkurrenskraft. Vi har även i en särskild motion tagit upp frågor som rör hantverksnäringarna och hemslöjden. Från sida kommer vi i övrigt att presentera våra förslag på det regionalpolitiska området när den aviserade propositionen har lagts. Energisystemets egenskaper och utformning har bl. a. en stor strategisk betydelse för samhällsstrukturen och samhällsutvecklingen i stort. Energisystemen kan vara uppbyggda efter i princip två skilda strategier. Den ena bygger på en centralistisk och koncentrationsinriktad syn på hur energisystemen bör vara utformade. Företrädarna för detta synsätt förordar investeringar i och byggande av storskaliga och centraliserade anläggningar för såväl produktion som distribution av energianläggningar anpassade och dimensionerade efter de krav ett tänkt högenergisamhälle ställer. Den andra strategin vilken står bakom bygger på ett decentralistiskt synsätt och hävdar nödvändigheten av hushållning med tillgängliga resurser och energianvändningens anpassning till naturens eget kretslopp. Företrädarna för detta synsätt ser inte energianvändning som ett självändamål utan utgår ifrån att produktionen av energi inte skall vara större än vad som behövs för att tillgodose de behov som finns. Energiförsörjningssystemet måste baseras på energihushållning och effektiv användning av tillförd energi, där utnyttjat energislag anpassas efter ändamål. Det omfattande kärnkraftsprogram som genomdrivits av en politisk majoritet mot vilja är det mest påtagliga exemplet på följderna av en storskalig och centraliserad energipolitik. Kärnkraften har en mycket centraliserande inverkan på samhällets utveckling. Det är därför nödvändigt även av detta skäl att folkomröstningens utslag och eniga beslut om kärnkraftens avveckling fullföljs. Från sida utgår vi därför ifrån att regeringen i samband med att den aviserade energipolitiska propositionen läggs presenterar en fullödig och konkret avvecklingsplan för kärnkraften. Det är synnerligen väsentligt för den långsiktiga utformningen av energisystemet att avvecklingsplanen nu läggs fast. I budgetpropositionen har vidare anvisats 42 milj. kr. I en särskild motion från yrkas att inga medel skall utgå till forskningssamarbete som rör fusionsforskning. har tidigare ifrågasatt rimligheten i att delta i sådant forskningssamarbete eftersom kärnkraften endast övergångsvis skall utnyttjas för vår energiförsörjning. Användning av fusionsreaktorer för kommersiell drift torde dessutom ligga mycket långt fram i tiden förutsatt att det över huvud taget går att lösa de tekniska problemen kring utnyttjande av fusionskraften. Dessa reaktorer kommer även att vara i en storleksklass och ha en produktionskapacitet som innebär att hela elbehov skulle kunna täckas med några få reaktorer. Centraliseringen och sårbarheten skulle bli avsevärt mycket större även i jämförelse med de reaktorer som f. n. utnyttjas. bör därför avveckla sitt internationella samarbete på fusionsforskningens område och några medel bör således inte anvisas för detta ändamål. Dessa medel bör i stället utnyttjas för satsningar på bioenergi m. m. I budgetpropositionen anvisas vidare 290 milj. kr. ning för försenad idrifttagning av kärnkraftreaktorer. anser nu som tidigare att någon ersättningsberättigad förseningskostnad inte föreligger. Vi hemställer därför att beslutar att ej anvisa medel för detta ändamål. Vi förutsätter vidare att regeringen i den kommande energipropositionen lägger förslag om riktlinjer för energibeskattningen som innebär bl. a. att kol och olja skall ha en energineutral beskattning. Detta innebär att skatten på kol bör höjas till /ton. En sådan höjning innebär en förstärkning av statsbudgeten i storleksordningen 200 milj. kr. Vad avser övriga förslag till förändringar av de energipolitiska riktlinjerna återkommer vi i samband med att den aviserade propositionen läggs. En av de grundläggande förutsättningarna för möjligheterna att åstadkomma en decentralistisk samhällsutveckling är bra och fungerande kommunikationer i alla delar av landet. I annat sammanhang har understrukit vikten av att glesbygden fåren rimlig andel av statens insatser på kommunikationsområdet. Exempelvis kan inte acceptera neddragningen av bidragsprocenten från 70 till 50 för anslag till enskilda vägar. Ytterligare medel har också föreslagits bli anvisade för bärighetsupprustning av mindre vägar och broar av betydelse för skogs- och industritransporter på landsbygden. Vidare har vi påtalat vikten av ett fungerande riksjärnvägsnät och krävt åtgärder för att förhindra nedläggningar av banor i stor omfattning. Vi har även betonat den betydelse kan få som transportled vid en ökande användning av inhemska bränslen. Sammantaget innebär våra krav på det trafikpolitiska området betydande satsningar för att underlätta en decentralistisk samhällsutveckling. Utvecklingen inom data- och elektronikindustrin Den tekniska utvecklingen har i många hänseenden tagits som intäkt för koncentration och centralisering av skilda verksamheter. Möjligheterna att decentralisera lokalisering och funktioner inom skilda branscher måste tas till vara. Ett område där betydande möjligheter till decentralisering föreligger är data- och elektronikindustrin. Utvecklingen har inneburit att företagen inom denna bransch i mycket stor utsträckning koncenterats till , där av dataelektroteknikindustrin är lokaliserad. Denna utveckling måste brytas. En viktig förutsättning är att småföretagen kan utnyttja datatekniken på ett rationellt och billigt sätt. För att underlätta för småföretagen att investera i ny teknik och därmed bibehålla konkurrenskraft beslutade på grundval av proposition 1981/82:123 Samordnad datapolitik om ett treårigt ekonomiskt stöd till utbildning för att underlätta datoriseringen av mindre företag. Bidrag kunde utgå via AMS för utbildning som direkt motiveras av ändrat yrkesinnehåll på grund av datorisering. Bidrag kan utgå med . för högst 180 timmars utbildning av varje anställd i företag med högst 200 anställda. Bidraget kan utgå t. o. m. innevarande budgetår och har finansierats inom anslaget för arbetsmarknadsutbildning. Detta stöd har fått en relativt liten omfattning, sannolikt beroende på att småföretagen inte känt till denna möjlighet till stöd. 1 budgetpropositionen tas inte denna fråga upp. Enligt vår mening är det inte acceptabelt att minska möjligheterna för småföretag att genom utbildning i datateknik förbättra och bredda sina anställdas kompetens och kunskaper. Vi anser därför att dessa möjligheter bör förlängas med ytterligare en treårsperiod och bidraget kunna utgå med /timme enligt samma regler som . Vidare bör AMS på ett bättre sätt än tidigare marknadsföra dessa utbildningsmöjligheter bland småföretagare för att få en mer rättvisande bild av det egentliga behovet. Vi beräknar att kostnaderna för utbildningen kan rymmas inom de medel som anvisas under anslaget B 3 Arbetsmarknadsutbildning. Det krävs vidare enligt vår mening stimulanser för att lokaliseringen av data- och elektronikföretag till skall kunna brytas. En väg är att förändra kostnadsbilden genom slopande av arbetsgivaravgifter vid nyetablering av data- och elektronikföretag inom stödområdet . För företag som etablerar sig utanför stödområdet bör arbetsgivaravgifterna endast halveras. Någon reducering av arbetsgivaravgiften för företag som nyetableras inom de tre storstadsregionerna eller i vissa väl tillgodosedda länscentra bör dock inte ifrågakomma. Ytterligare åtgärder som kan övervägas är att har enhetliga taxor för hela landet för utnyttjande av teledatanätet och upprustning och förstärkning av telenätet i syfte att skapa bättre ekonomiska och tekniska möjligheter för en spridning av data- och elektroteknikindustrin över landet. Enligt vår mening bör regeringen noggrant pröva möjligheterna att stimulera en decentralisering av data- och elektronikindustrin och återkomma med förslag i samband med den regionalpolitiska propositionen i enlighet med de riktlinjer som skisserats ovan. har i annat sammanhang understrukit att löntagarfonderna står i strid med sund marknadsekonomi och bör avskaffas. I detta sammanhang vill vi dock understryka att införandet av löntagarfonderna innebär att ekonomiska resurser tas från småföretagen i glesbygden och kanaliseras till storföretag i koncentrationsorter och motverkar därmed strävandena att skapa ett spritt och differentierat näringsliv. Formerna för besparingar inom den offentliga sektorn Nödvändiga besparings- och rationaliseringsåtgärder i syfte att minska budgetunderskottet får enligt vår mening inte ske på ett sådant sätt att koncentrationsutvecklingen i samhället accentueras. Det finns tydliga tecken på att man såväl inom den centrala statliga förvaltningen som i den regionala försöker att genomföra ålagda besparingsbeting genom att koncentrera verksamheter såväl centralt som regionalt. I länen sker besparingarna i mera perifert liggande orter i stället för i centralorten etc. Ett slående exempel på detta tillvägagångssätt är SIND:s förslag till genomförande av den tvåprocentiga besparing som ålagts verket. Denna skulle ske genom påstådda koncentrationsfördelar som kan uppnås genom lokalisering av ett antal myndigheter till i . En spridning av myndigheterna, exempelvis en lokalisering av statens energiverk till , skulle sannolikt ha inneburit kostnadsfördelar genom bl. a. billigare kostnader för lokaler m. m. Enligt vår mening måste besparingar ske i första hand på central nivå och med målsättningen att verksamheter och funktioner som finns på lokal och regional nivå i möjligaste mån skall kunna bibehållas. Det krävs således åtgärder på en mängd områden i samhället för att koncentrationsutvecklingen i samhället skall kunna brytas. Vi har pekat på några. Enligt vår mening måste kraven på decentralistisk samhällsutveckling vara vägledande för regeringens arbete. En lämplig åtgärd är att låta den aviserade utredningen om ägar- och inflytandefrågor i näringslivet i stället inrikta sig på att presentera ett underlag för beslut om åtgärder som kan ge en långsiktigt decentralistisk samhällsutveckling. Med hänvisning till vad som anförts hemställs* 1. att beslutar att till småföretagsutveckling för /86 anvisa ett i förhållande till regeringsförslaget med 66 milj. kr. förhöjt reservationsanslag till de regionala utvecklingsfonderna, 2. att till Styrelsen för teknisk utveckling: Teknisk forskning och utveckling, för /86 anvisar ett med i förhållande till regeringens förslag med 31,8 milj. kr. förhöjt reservationsanslag för industriellt och samhällsinriktat tekniskt utvecklingsarbete, 3. att beslutar att med avslag på proposition 1984/ 85:100 i denna del till Stöd till industriellt utvecklingsarbete för /86 anvisa ett reservationsanslag av 100 milj. 4. att beslutar att i övrigt beakta vad som anförts om inriktningen av STU:s långivning, 5. att hos regeringen begär förslag om en avvecklingsplan för kärnkraften senast i samband med att den aviserade energipolitiska propositionen läggs, 6. att beslutar avslå regeringens förslag om 290 milj. kr. i ersättning för försenad idrifttagning av kärnreaktorer, 7. att hos regeringen begär förslag om åtgärder i syfte att sprida etableringen av data- och elektronikföretag över hela landet i enlighet med vad som förordas i motionen, 8. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts om inriktningen av den aviserade utredningen och ägar- och inflytandefrågor i näringslivet. () () () () () P.-O. () () () i * Se även motionerna 1984/85:1517 1519