ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G8022303 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. Försäljning av statliga företag Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2301 hemställer att hos regeringen begär förslag om försäljning och börsintroduktion av statliga företag, eller delar av statliga företag, i enlighet med vad som anförts i motionen. () () () NILSG. ÅSLING (c) () () i () () () () () () . () ()
mot · G8022305 · 1985-01-25 00:00:00 — i m. fl. Slopande av skatten på handelsgödsel m. m. Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1984/85:2304 angående jordbrukspolitiken hemställs att beslutar att skatten på handelsgödsel och bekämpningsmedel skall avskaffas fr. o. m. . L. () i HANS () () () (m) () BO () () () () () ()
mot · G8022307 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. Informationsansvaret m. m. gentemot invandrare Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2306 hemställs 1. att hos regeringen begär att myndigheternas informationsansvar gentemot invandrargrupperna genom en ny förordning klarare fastsläs, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen sagts om anknytnings- och anhöriginvandring, 3. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om korta handläggningstider i utlänningsärenden, 4. att beslutar att anslaget under D 3. Bidrag till invandrar- och minoritetsorganisationernas verksamhet höjs med 3,4 milj. kr. till 8,0 milj. kr. () () () () () () () () ()
mot · G8022308 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. Avtalet mellan staten och Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2306 hemställs att beslutar överlämna de synpunkter som framförts i motionen om preciseringar rörande program på invandrar- och minoritetsspråken i avtalet mellan staten och till den särskilda beredning som har att utarbeta ett förslag till nytt avtal. () () () ()
mot · G8022309 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. Hemspråksundervisning m. m. för invandrare Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2306 hemställs 1. att beslutar uttala sig för interkulturell undervisning som grund för åtgärder inom utbildningsväsendet, 2. att begär att regeringen ger SÖ i uppdrag att initiera försöksverksamhet med frivillig hemspråksundervisning utanför schemalagd skoltid på det sätt som föreslås i motionen, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om benämningen tvåspråkig klass, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lärarutbildningsfrågor, 5. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna att det är av synnerlig vikt att frågan om meritvärde för invandrarspråk vid anställning och utbildning löses, 6. att beslutar som sin mening ge regeringen till känna att frågan om regler och organisation för värdering av utländsk högskoleutbildning måste lösas, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts beträffande invandrarkvinnornas utbildning. () () () () () () () () () P. O. ()
mot · G8022310 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2306 hemställer att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen sagts om invandrarna som företagare. () () () () () () () () () ()
mot · G8022311 · 1985-01-24 00:00:00 — m. fl. Arbetsmarknadspolitiska insatser för invandrare Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2306 hemställs 1. att begär att regeringen uppdrar åt AMS att i hela sin organisation tillämpa sådana åtgärder gentemot invandrare som genom försöksverksamhet visat sig ge resultat, 2. att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen sagts om utbildning av AMS personal i invandrarkunskap, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om arbetsmarknadsutbildning för invandrare, 4. att beslutar att anslaget i budgetpropositionen, bil. 15, G 1. Bidrag till kvinnoorganisationerna räknas upp med . och i övrigt ger regeringen till känna vad i motionen sagts om ekonomiskt stöd till invandrarorganisationernas arbete. () () () () () () () () () ()
mot · G8022313 · 1985-01-24 00:00:00 — m. fl. Juridiskt biträde åt kvinnliga våldsoffer Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2312 hemställs att beslutar att kvinnor som utsatts för våld och övergrepp skall ha rätt till juridiskt biträde inom rättshjälpens ram. () () () () () () () P. O. () () ()
mot · G8022314 · 1985-01-24 00:00:00 — m. fl. Ändring av bestämmelserna om sjukförsäkring och studiestöd Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1984/85:2312 hemställs 1. att beslutar om sådan ändring av sjukförsäkringsbestämmelserna att deltidsarbetande erhåller sjukpenning i förhållande till det reella inkomstbortfallet vid korttidssjukdom, 2. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om studiestöd för tidigare hemarbetande kvinnor. () () P.-O. () () ()
mot · G8022315 · 1985-01-24 00:00:00 — m. fl. Våld mot kvinnor, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2312 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen sagts om våld och övergrepp mot kvinnor, 2. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen sagts om kvinnors missbruk. () () () () () () () P.-O. () () ()
mot · G8022316 · 1985-01-24 00:00:00 — m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2312 hemställs 1. att begär att regeringen uppdrar åt SÖ och UHÄ att göra en utvärdering av hur skolans mål om jämställdhet omsätts i praktisk handling och hur man vid de olika lärarhögskolorna tacklat jämställdhetsfrågorna, 2. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförs i motionen om försöksverksamhet med systematiskt bedriven yrkesvägledning, 3. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen sagts om jämn könsfördelning i SSAråden. () () () () () () () P. O. () () ()
mot · G8022317 · 1985-01-24 00:00:00 — m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2312 hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen sagts om lantbruksnämndernas och skogsvårdsstyrelsernas ansvar för kvinnosysselsättning i glesbygder () () () () () () () P. O. () () ()
mot · G8022318 · 1985-01-24 00:00:00 — m. fl. De regionala utvecklingsfondernas ansvar i jämställdhetsarbetet Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2312 hemställs att beslutar uttala att utvecklingsfonderna skall ha ett särskilt ansvar för att stimulera kvinnor till privat företagsamhet i enlighet med vad som anförs i motionen och att detta skrivs in i utvecklingsfondernas stadgar. () () () () () () () P. O. () () ()
mot · G8022319 · 1985-01-24 00:00:00 — m. fl. Jämställdhetsaspekten i plan- och bygglagstiftningen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2312 hemställs att begär att regeringen i det aviserade förslaget till planoch bygglag i lagtexten skriver in att en utgångspunkt för samhällsplaneringen skall vara att skapa förutsättningar för jämställdhet mellan kvinnor och män. () () () () () () () P.-O. () () ()
mot · G8022320 · 1985-01-24 00:00:00 — och andre vice talman av kosmetiska artiklar Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2015 hemställer vi att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts om märkning av kosmetiska artiklar. () ()
mot · G8022321 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:2321 I finns tre monarkier, , och . Sedan urminnes tid har människorna seglat där. Vikingar i västerled och österled. Betydande handelsflottor har befarit de sju haven. Det stora intresset för hav och båtar består. Sjösporten bedrivs av många människor. Den är ett sätt att känna gemenskap. 1 våra broderländer finns liksom i segelsällskap som fått epitetet kunglig. Till skillnad från får medlemmar i och i Kongelig Dansk föra tre- resp. tvåtungad flagg. För att få en enhetlighet i på detta område borde medlemmar i , Kungliga och få rätt att föra tretungad flagg på sätt som sker i . Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär förslag till ändring av fiagglagstiftningen i enlighet med vad som anförts i motionen. 1984/85 2321-2328 1 1984/85. Nr 2321 - 2328
mot · G8022322 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. Grundlagsskydd för utlandssvenskars rösträtt Enligt gällande lag har utlandssvenskar rösträtt, men den är icke grundlagsreglerad. Med ett enda riksdagsbeslut med enkel majoritet kan svenska medborgare, som vistas utomlands, berövas sin rösträtt. Utlandssvenskarna må framstå som en heterogen grupp, men de har det gemensamt att de är svenska medborgare. Genom att inte söka medborgarskap i det land där de vistas, visar de att de sätter värde på sin anknytning till . Det förtjänar också att framhållas att många utlandssvenskar för vissa perioder eller för gott återvänder till . De anförda skälen talar med styrka för att grundprincipen bör vara att alla svenska medborgare skall ha rösträtt. En enkel riksdagsmajoritet bör inte kunna beröva dem deras rösträtt. Det är därför viktigt att rösträtten garanteras genom att den får grundlagsskydd. Detta skydd bör ges den omfattningen att den svenske medborgaren för att få rösträtt skall ha varit bosatt här i landet. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar att 3 kap. 2 § första stycket regeringsformen skall ha följande lydelse: Rösträtt vid val till tillkommer svensk medborgare som är bosatt i riket. Om rösträtt försvenskmedborgare som ej är bosatt i riket finns bestämmelser i lag. Den som icke har uppnått ålder senast på valdagen eller som är omyndigförklarad av domstol har ej rösträtt. HANS NYHAGE (m) () () i Rösträtt vid val till tillkommer svensk medborgare som är eller har varit bosatt i riket. Den som icke har uppnått ålder senast på valdagen eller som är omyndigförklarad av domstol har ej rösträtt. () () AXEL ()
mot · G8022324 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:2324 m. fl. Minskning av stödet till politiska partier Genom ett riksdagsbeslut räknades det statliga partistödet upp med . Moderata samlingspartiet motsatte sig i partimotion 1984/ 85:204 höjningen. Som skäl anfördes bl. a. att i nuvarande ekonomiska läge bör även politiska partier visa sparsamhet samt att partistödets storlek kan utgöra en fara för partiernas självständighet. De anförda skälen har inte förlorat sin aktualitet. Vi menar därför att föreslaget belopp under anslaget H 4. Stöd till politiska partier bör minskas med . och upptas till . Med hänvisning till det anförda hemställs att till Stöd till politiska partier för /86 anvisar ett förslagsanslag av . () HANS NYHAGE (m) () () () AXEL () () ()
mot · G8022326 · 1985-01-25 00:00:00 — och av med svensk rätt den inom avslutade konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, ratificerades av (SÖ 1952:35). har därefter också ratificerat de tilläggsprotokoll till konventionen som rådet antagit. Som rubriken till visar innehåller den bestämmelser av mycket stor betydelse för den enskilde. Trots att varit anslutet till konventionen , har konventionen emellertid inte införlivats med den svenska rättsordningen. Detta har den innebörden att en svensk medborgare inte kan hos svensk domstol få prövat huruvida en svensk författningsbestämmelse eller myndighetsåtgärd är förenlig med konventionens krav. Denna brist har med särskild tydlighet visats , då fällts i några uppmärksammade avgöranden i i . Antalet anhängiga ärenden där har också ökat markant. Svenska medborgare borde kunna få sina garanterade frioch rättigheter prövade i hemlandet. Enligt vår mening är det därför synnerligen angeläget att konventionen införlivas med den svenska rätten. Något hinder häremot finns uppenbarligen inte med hänsyn till att redan är bundet av konventionen. En vägran att införliva konventionen skulle å andra sidan närmast ge omvärlden intrycket att är besvärat av de krav som konventionen ställer på vår rättsordning. har autentiska texter på engelska och franska. Någon autentisk text på svenska finns således inte, däremot en omsorgsfullt utarbetad översättning. När internationella överenskommelser, vari svensk autentisk text saknas, skall införlivas med svensk rätt bör måhända som huvudregel gälla att den s. k. transformationsmetoden används. Om särskilda skäl talar för det bör dock, enligt vad som uttalats av lagrådet (prop. 1984/85:33 s. 272), den s. k. inkorporationsmetoden kunna begagnas. Lagrådet har framhållit att en förutsättning härför bör vara att en omsorgsfullt utförd svensk översättning av överenskommelsen som hjälpmedel åtföljer författningstexten då denna kungörs. En sådan översättning finns som nämnts i detta fall. På grund av det anförda hemställer vi att hos regeringen begär förslag till lagstiftning om att införlivas med svensk rätt, i första hand genom den s. k. inkorporationsmetoden.
mot · G8022329 · 1985-01-25 00:00:00 — Krav på rättvisa är vad alla människor har rätt att ställa. Det ingår i de mänskliga rättigheterna i de s. k. rättighetsförklaringarna. Mest betydelsefull är FN-deklarationen om de mänskliga rättigheterna (stadfäst av 1948). Grundläggande är varje människas rätt till liv, frihet och personlig säkerhet. Alla är lika inför lagen och alla har rätt till lika skydd från lagen. Samlevnaden mellan människor kräver inte bara att man har respekt för den enskilda människan och hennes integritet. Den kräver också hänsyn till den enskildes strävan efter oberoende och självbestämmande. börjar bli ökänt i . Antalet svenskar som vänder sig dit för att få sin rätt blir allt fler. Det svenska rättsväsendet fungerar i allt väsentligt ganska bra. Mycket arbete utförs för att komma fram till så rättvisa domar som möjligt. Tillämpningen av lagar och paragrafer studeras, och den praktiska användningen av lagarna är säkert i de allra flesta fall den lämpliga. Den dömde har också möjligheter att överklaga sin dom i olika instanser, där ytterligare prövning sker. Likväl inträffar att många känner sig orättvist dömda, men dessa människor har inget forum att vända sig till. De känner sig utstötta, de försöker på olika sätt få förståelse för sin sak, de vänder sig på nytt till myndigheter och politiker. En annan kategori människor har inte varit inför domstol utan har av olika myndigheter blivit dömda. Det kan gälla nästan vad som helst, skattemål, inga arbetsuppgifter på jobbet (utfrysning), felaktig bedömning av hästar vid premieringar, avslagna ansökningar av olika slag m. m. Dessa människor försöker på olika sätt få den rätt som de anser att de skall ha. I de flesta fall ordnar det sig. En del vänder sig till personer som kan påverka ärendet, och de lyckas få rätt, andra tröttnar och tycker att vi har ett besvärligt samhälle. Men så återstår en del personer, vi kallar dem ibland för rättshaverister. De försöker på olika sätt att få gehör för sina synpunkter och få sin rätt. De vänder sig då till olika myndighetspersoner, till politiker och vädjar om hjälp. Men dessa personer har i de flesta fall svårt att komma fram med något resultat. Allting skjuts , ingenting händer, och för vederbörande rättshaverist blir väntan nästan olidlig. Tragedier blir resultatet därför att har de ingen att vända sig till, ingen vill ha med dem att göra. De står där ensamma och övergivna. Det är sorgligt i ett välfärdssamhälle som vårt att det skall vara på det sättet, och dessa tendenser ökar. 1 1984/85. En möjlighet vore att inrätta ett forum som på olika sätt skulle kunna hjälpa personer som fått det svårt på grund av en felaktig rättstillämpning. Ett sådant forum kunde vara sammansatt av personer med stort inflytande, exempelvis högt uppsatta politiker, fackföreningsfolk och arbetsgivare. Med stöd av vad ovan anförts hemställs att hos regeringen anhåller om förslag till ett forum för personer som ej godtagit myndighetsbeslut.
mot · G8022331 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:2331 Det finns frågor som gäller begravningsväsendet där åtgärder måste vidtas dels för allmänhetens skull, dels för att skydda de yrkesgrupper som arbetar med kremering av avlidna och på kyrkogårdarna. Det är fullt möjligt att ta vara på guld i kremationsaska. Särskilda provundersökningar har gjorts som visar detta. Det är angeläget att allmänheten kan behålla sitt förtroende för de krematorieanställda. Till och från redovisas i pressen om tillgrepp av guld i kremationsaska. För oärliga personer finns möjlighet att tillgripa guld, som betingar högt pris på marknaden, även om en genomsökning tar och guldet kan vara svårt att identifiera. Tillgrepp av tandguld har gjorts och kommit i några fall. Osäkerhet råder därvid om de rättsliga förhållandena eftersom ingen lag eller kungörelse finns att stödja sig på. Det är därför angeläget att begravningskungörelsen kompletteras så att det klart framgår att tillgrepp av ädelmetall eller värdeföremål i samband med arbete i krematorium eller på kyrkogård faller under allmänt åtal. Andra förfaranden när det gäller guld är otänkbara utan ingående undersökningar. Frågor av detta slag måste behandlas på ett pietetsfullt sätt. En ändring av begravningskungörelsen enligt ovanstående är en åtgärd för att bevara allmänhetens förtroende och också ett skydd för de många krematorie- och kyrkogårdsanställda som med pietet och ärlighet fullgör sitt arbete. Som en kuriositet och som exempel på långsamt malande kvarnar vill jag redovisa följande: Det var som tog upp denna fråga i skrivelse till kommundepartementet. Med berömvärd snabbhet svarade kommundepartementet att frågan översänts till . skriver till och påminner om sin skrivelse. skriver att det är som har ansvaret. Ytterligare har snart gått... Ingenting har hänt. Jo, har bytt namn och heter nu . Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär en komplettering av begravningskungörelsen i enlighet med motionen.
mot · G8022332 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:2332 Grundlagsreglering av data- och integritetsskyddet Den snabba utvecklingen inom dataområdet ställer stora krav på åtgärder för att skydda den enskildes integritet. Datalagen m. fl. lagar ger också ett visst skydd för den enskilde gentemot de som använder ADB-lagrade personuppgifter. 1 motion 1984/85:2749 av m. fl. har ett antal integritetsfrågor tagits upp med förslag till åtgärder för att ytterligare stärka den enskildes ställning. Ökad datorisering och de snabba förändringarna av datateknikens användning aktualiserar emellertid frågan om grundlagsskydd för den personliga integriteten i datasamhället. Därför bör folkstyrelsekommittén ges tilläggsdirektiv för att, i samråd med data- och offentlighetskommittén, lägga fram förslag till grundlagsregler. Med hänvisning till vad som sagts ovan hemställs att beslutar att hos regeringen begära utredning av frågan om grundlagsreglering av data- och integritetsskyddet i enlighet med vad som i motionen anförts.
mot · G8022333 · 1985-01-25 00:00:00 — och utgivare för statliga publikationer Mångå statliga verk och myndigheter ger ut regelbundna publikationer, i första hand för att sprida kännedom om vad som tilldrar sig inom deras verksamhetsområden. I den mån tidningarna innehåller artiklar och debattinlägg av utomstående skribenter har redaktionerna att tillse att eventuella problem får en allsidig belysning och att föra fram den ståndpunkt som myndigheten i fråga intar. Som ett officiellt organ och språkrör för en myndighet bör en tidning eller tidskrift som ansvarig utgivare ha chefen för myndigheten. Så förhåller det sig också i många fall, men långt ifrån i alla. är en informationstjänsteman eller en anställd journalist ansvarig utgivare. Enligt vår uppfattning finns det inte något som helst skäl till att högste ansvarige tjänstemannen inte skulle stå som ansvarig utgivare av en myndighets tidning eller tidskrift. Det ger publikationen pondus och förhindrar att den blir tummelplats för privat tyckande. Med stöd av vad som anförts ovan hemställer vi att beslutar anhålla hos regeringen att rekommendera statliga myndigheter att till ansvarig utgivare för sina publikationer utse myndighetens generaldirektör. () ()
mot · G8022335 · 1985-01-25 00:00:00 — Bättre lokal samordning av statliga myndigheters telefonväxlar m. m. Ett stort antal av de statliga ämbetsverken har en regional verksamhet. Den här verksamheten är vanligtvis förlagd antingen till residensstäderna eller till länens centralorter. Det är inte ovanligt att på sådana platser finna ett trettiotal olika statliga regionala organ. Det som är genomgående för dem är att var och en har sin telefonväxel och sina lokaler. Någon egentlig samordning av den statliga verksamheten förekommer inte. Otvivelaktigt skulle allmänhetens behov av kontakter med de statliga myndigheterna underlättas om de skilda myndigheterna hade en gemensam växel. får allmänheten själv försöka leta rätt på den regionala myndighetens namn i telefonkatalogen och söka efter dess nummer. Om de statliga organen gemensamt hade en telefonväxel och stod i telefonkatalogen under rubriken myndigheterna skulle allmänhetens behov vara väl tillgodosedda. Jag är övertygad om att en dylik åtgärd även skulle bidra till betydande besparingar inom det statliga området. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om bättre lokal samordning av statliga myndigheters verksamhet.
mot · G8022337 · 1985-01-23 00:00:00 — Motion 1984/85:2337 Rättelse av upphävda kommunalbeslut Tid efter annan står det att läsa i pressen att ledande kommunalpolitiker bortser från kommunallagen, tar rätten i egna händer och genomför lagstridiga åtgärder. De mest flagranta exemplen gäller den ohörsamhet som ibland visas mot besvärsinstanserna, då man sätter sig över att dessa beslutat upphäva oriktiga beslut. Man rättar sig inte efter detta utan framhärdar eller underlåter att vidta rättelser. Det har t. o. m. förekommit offentliga uttalanden om att man inte avser att ta hänsyn till besvärsinstansernas upphävande av det oriktiga beslutet. Det har visat sig att varken JO, NO eller JK har effektiva möjligheter att ingripa mot sådant kommunalt lagtrots. Rättssäkerheten kräver att kommunala beslut som överprövas och resulterar i ändring också medför ändring i praktiken. Det är därför fel att kommunalpolitiker, som överträder kommunallagen eller nonchalerar besvärsinstansers förordnande om rättelse, inte riskerar någonting utom möjligen sitt anseende med underblåst politikerförakt som följd. Det måste krävas att offentliga myndigheter först av alla visar respekt för och rättar sig efter lagar och förordningar samt följer de utslag som rättsvårdande myndigheter meddelar vid överprövning, detta inte minst mot bakgrund av den strikta laglydnad och hörsamhet som krävs av den enskilde. Hårda metoder tillgrips ju merendels mot dessa, t. ex. i skattemål eller mot den som felar mot byggnadsbestämmelser. Det kan med fog krävas att de som satts att företräda andra och aktivt deltar i myndighetsutövning i ett kommunalpolitiskt arbete skall visa större respekt för lagar och förordningar än allmänheten, särskilt som de har erfaren juridisk expertis till sitt förfogande. Det kommunala lagtrotset måste upphöra. Eftersom det inte tycks räcka med att domstolar upphäver lagstridiga beslut, att höga jurister enstämmigt fördömer trotsandet och att NO finner att överklagade och upphävda beslut i en mängd fall inte föranlett någon rättelse, måste det tillskapas möjligheter att ingripa mot tredskande kommunala styrelser och enskilda nämnd- och styrelseledamöter, t. ex. genom vitesföreläggande. Genom lagstadgande måste åstadkommas en säkerhet för att överprövade kommunala beslut som upphävs verkligen föranleder ändring. Det måste därför finnas ett straffrättsligt ansvar för uraktlåtenhet. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen begär att lagstiftningsåtgärder vidtas i syfte att åstadkomma effektiva sanktionsmöjligheter då upphävda kommunalbeslut inte föranleder rättelse.