mot · G8021453 · 1985-01-23 00:00:00 — Motion 1984/85:1453 m. fl. Utbyggt regionalt samarbete i En politik för en fortsatt positiv utveckling i samhällsekonomin och i näringslivet är av fundamental betydelse för sysselsättningen, industriell utveckling och utbyggd samhällsservice i hela landet. Direkta industri- och regionalpolitiska insatser förstärker effekterna av den generella ekonomiska politiken i många regioner och är särskilt viktiga för många kommuner och orter. Offensiva insatser till förmån för utveckling och förnyelse är i detta sammanhang en av flera viktiga principer som skall vägleda utformningen av den praktiska politiken. beslutade att godkänna riktlinjerna för industripolitiken såsom de angavs i regeringens proposition om industriell tillväxt och förnyelse (1983/84:135). Samordningen mellan industri- och regionalpolitiken och åtgärder för att stärka det nordiska industripolitiska samarbetet är två andra centrala riktlinjer för framtiden. 1 den mån båda strävandena sammanfaller med varandra måste regeringen ta vara på sådana utvecklingsmöjligheter i olika gränsområden. Regeringen kommer att förelägga en särskild regionalpolitisk proposition . Förändringar av det regionalpolitiska stödet aviseras. I anslutning till behandling måste även samarbetsmöjligheterna i på det regionalpolitiska området uppmärksammas. 1 Nordiska ministerrådets (NMR:s) berättelse rörande det nordiska samarbetet (C 1, 1985) som framläggs till (NR:s) 33:e session 1985 lämnas en utförlig redogörelse för det regionala politiska samarbetet. Det är uppdelat efter följande områden: O Samarbete över riksgränser (gränsregionalt samarbete) O Nordiska regionalpolitiska åtgärder O Utredningsarbete och forskningssamarbete O Informations- och erfarenhetsutbyte O Gränshandel och resandetrafik. NMR avser vidare att inför nästkommande session i NR presentera ett reviderat program för det framtida regionalpolitiska samarbetet. De nordiska insatserna utgör viktiga komplement till regionalpolitiska insatser i resp. nordiskt land. En god nationell förankring av samarbetet måste därför eftersträvas, och detta bör inordnas i samhällsplaneringen i berörda län och kommuner. förutsätts också aktivt stödja det regionalpolitiska samarbetet i . I NMR:s budget avser (NOK) insatser för det regionalpolitiska samarbetet. För konkreta åtgärder uppgår budgetramen till drygt 6,3 miljoner NOK. I förslaget till nordiskt handlingsprogram för ekonomisk utveckling och full sysselsättning föreslås att anslagen till sådana projekt bör ökas med 10 miljoner NOK för vart och ett av . Nordiskt samarbete inom andra områden har vidare en stor betydelse för utvecklingen av det gränsregionala samarbetet. Inför NR:s session 1985 framlägger NMR särskilda förslag som direkt berör det vidare regionalpolitiska samarbetet. Det gäller t. ex. utvecklingen av Västnordensamarbetet. En av NMR föreslagen handlingsplan för ekonomisk utveckling om full sysselsättning får i detta sammanhang också betydelse. Det gäller också för konkreta projekt i vilka nordiska samarbetsorgan medverkar företrädesvis Nordiska investeringsbanken (NIB) och Nordiska investeringsfonden (NIF). Samarbetet mellan och har erhållit nya förutsättningar. 1981 mellan båda regeringarna är en viktig utgångspunkt. Den svensk-norska industrifonden (SNIF) är ett exempel på ett viktigt instrument i detta bilaterala samarbete. I Nordkalott- och Mittnordensamarbetet finns andra konkreta uppgifter som rör förhållandena i gränsregionerna mellan och . Samarbetet inom Arvika-Kongsvinger (ArKo)- och 0stfold-Norra Bohuslän-regionerna är ytterligare andra exempel. Insatserna äger rum inom ramen för det gränsregionala samarbetet inom . Detta samarbete erhåller också ekonomiskt stöd ur budgeten för NMR:s verksamhet för grundadministration och konkreta projekt. För verksamhet i ArKo- och 0stfold-Norra Bohuslän-regionerna uppgick anslagen 1984 för sådana ändamål till drygt en halv miljon NOK. En utvidgning och fördjupning av samarbetet i dessa regioner bör eftersträvas. Det har betydelse för att utveckla det norsk-svenska samarbetet. ger ett ökat samarbete viktiga bidrag till utvecklingen av näringsliv och samhällsservice i berörda län och kommuner. I denna region som omfattar Akerhus, Hedmark och 0stfold fylken i och , , och i , , bor omkring två miljoner människor. Arbetarrörelsens organisationer i regionen har ett utvecklat samarbete och deltar aktivt i strävandena att fördjupa samarbetet. Ett program med en sådan innebörd har också gemensamt utarbetats. Goda förutsättningar finns för att gemensamt utveckla och stärka resurserna inom regionen. Det gäller för ett flertal olika samhällssektorer, men särskilt i fråga om kommunikationer, industriell utveckling, turism och utbildning. Inom vart och ett av dessa pågår redan olika samarbetsprojekt. En vidareutveckling bör eftersträvas. Som exempel kan nämnas att åtgärder borde vidtas för att initiera forskningsprojekt i berörda gränstrakter där exempelvis träteknisk forskning spelar en väsentlig roll för de båda länderna. Investeringar på infrastrukturområdet är särskilt betydelsefulla för utvecklingen i allmänhet och med hänsyn till sysselsättningssituationen. Konkret handlar det om insatser som förbättrar standarden inom såväl järnvägsområdet som det allmänna vägnätet. Ett centralt mål för samarbetet är att förbättra samfärdseln inom regionen. Samordnade om- och tillbyggnader av riks- och länsvägar över gränsen är ett exempel på insatser som tjänar ett sådant syfte. Andra exempel kan utgöras av en utbyggnad och standardförbättring av och E 18 med sikte på att uppnå motorvägsstandard järnvägsförbindelserna inom regionen och därmed stambanan som förbinder med Göteborg-Helsingör-Köpenhamn och föreslås bli prioriterade satsningar i samarbete mellan länderna transportterminaler i anslutning till järnvägs- och vägnätet som har betydelse för regionens näringsliv. Det kan t. ex. gälla terminaler för samordning av transporter av skogsråvara mellan järnväg och landsvägstrafiken. En ytterligare exporthamn i i anslutning till en mellanriksväg från Hedmark, som anknyts med , är ytterligare ett projekt kring vilket och bör kunna samarbeta. Andra områden där konkreta projekt bör kunna etableras är: o Skogsnäringen, verkstadsindustrin, fiske- och vattenbruk samt energisektorn förenar helt eller delvis näringslivsstrukturen inom regionen. Skogsindustriella utvecklingsmöjligheter är av speciell betydelse. Ett centrum för sådan verksamhet bör etableras i regionen. I detta sammanhang bör också framhållas att 2 av 17 samkörningsledningar som binder samman kraftsystemen mellan de nordiska länderna återfinns i regionen. Utbyte av elkraft har visat sig vara av särskilt stor praktisk betydelse. Verksamheten bedrivs inom ramen för Nordel. o Gränsområdet spelar en viktig roll för turism, friluftsliv och rekreation. Regionen bör kunna utvecklas till ett turistiskt centrum i norra . I denna verksamhet måste samhället ha ett stort ansvar för tillgång till övernattningsmöjligheter, vandrings- och sjöleder, uthyrning av utrustning etc. är ett exempel på naturupplevelser och friluftsmöjligheter som kan utvecklas ännu mer i regionen. o Näringslivsbasen i regionen ställer särskilt stora krav på att tillgodose utbildningsbehov inom framför allt skogsindustriell verksamhet och turism. tilldrar sig även andra gemensamma utbildningsinsatser ökat intresse. Det gäller t. ex. företag och organisationer eller inom områden som miljö, havsbruk och fiskodling. 0 Miljövårdspolitiken måste vidare inta en framträdande roll i samarbetet. Regionen är ett ur försurnings- och andra synpunkter utsatt område. I fråga om såväl inventering av skador avseende berg, mark och vatten som åtgärder mot miljöproblemen bör samverkan etableras mellan de olika länen. Därutöver skulle ett ökat samarbete mellan gränskommunerna och inom hälso- och sjukvårdssektorn medföra ett bättre resursutnyttjande och social service. Det gäller också i fråga om t. ex. närkommunikationer, VA-anläggningar och räddningstjänst.' Ett fördjupat samarbete mellan arbetsförmedlingarna måste ingå som ett nödvändigt inslag i de framtida satsningarna inom denna region. Det ger också ett ökat innehåll åt den gemensamma nordiska arbetsmarknaden för arbetssökande i regionen. I detta sammanhang är det också nödvändigt att företa en översyn av gällande regler beträffande skatter och socialförsäkringar för att undanröja hinder för gränspendling och samarbetet i övrigt. På motsvarande sätt gäller det att undanröja sådana administrativa och andra hinder för varuhandel och företagssamarbete. Tullbestämmelser och administrativ praxis bör därför bli föremål för en översyn. måste informationen till näringslivet i dessa och andra frågor som rör riktlinjerna för en gemensam utveckling och service i gränsområdet förbättras. Dessa uppgifter ingår också som viktiga inslag i syfte att utveckla som hemmamarknad för näringslivet. Inom NMR pågår också ett arbete med en sådan innebörd, vars praktiska resultat bör påverka samarbetet på ett positivt sätt. Ett fördjupat samarbete mellan och inom detta gränsområde är också ett viktigt sätt att gemensamt angripa sysselsättningsproblemen. De ovan redovisade föreslagna och andra initiativ bör kunna bidra till detta på ett positivt sätt. De utgör vidare viktiga komplement till insatser som äger rum nationellt och i resp. län. De sju länen representerar sammanfattningsvis en samarbetsregion som är av stort intresse för näringslivets utveckling och ur sysselsättningssynpunkt. Båda aspekterna tillmäts särskilt stor betydelse i det nordiska samarbetet Det framgår av såväl NMR:s berättelse rörande det nordiska samarbetet (C I, 1985) som i den av de nordiska finansministrarna framlagda handlingsplanen för ekonomisk tillväxt och full sysselsättning. senare återfinns också förslag till stöd för regionens utveckling. Ett ökat samarbete i skapar nya möjligheter till regional balans och anpassning. Dessa möjligheter måste tas till vara. Riktlinjer för gemensam utveckling och service i gränsområdet bör utarbetas. Det ingår som viktiga delar i utvecklingen av både det norsksvenska samarbetet och det regionalpolitiska samarbetet i . Regeringen har ett stort ansvar för att underlätta samarbetet i ett av de befolkningstätaste gränsområdena i . Berörda läns- och kommunala organ måste på motsvarande sätt ta sitt ansvar, och medverka till att samarbetet får ett konkret och utvecklingsbart innehåll. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om som ett angeläget område för regionalt svensk-norskt samarbete, 2. att beslutar att hos regeringen hemställa om en plan för utveckling av Mittskandinavienregionen. () ()