mot · G8022367 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. Efter motioner bl. a. från centerhåll har () utfört en översyn av reglerna om räntetillägg. 1 en delrapport från behandlades reglerna om räntetillägg för räntefritt eller lågförräntat lån från arbetsgivare. En rapport om räntetilläggen för bostad på jordbruksfastighet och för bil eller liknande tillgång i företag som även används privat, har också avgivits. 1 rapporterna påtalas de problem och ökad resursåtgång inom skatteförvaltningen som de nya reglerna förorsakat. Vid taxering beräknas de totala intäkterna på grund av de räntetilläggsregler som fastställdes genom skattereformen komma att uppgå till ca 11,6 milj. kr. Antalet deklarationer med räntetillägg uppgår enligt RSV:s beräkningar till ca 150000. Detta ger en genomsnittlig inkomst per granskad deklaration på . Denna intäkt motsvarar knappast de kostnader förfarandet medfört hos såväl arbetsgivare, löntagare som skattemyndigheter. Ränlefria eller lågförränlade lån RSV lämnade i sin rapport fem förslag till förändring av dåvarande system för beskattning av räntefria eller lågförräntade lån. Man förordade att förmånen inte alls skulle beaktas. Om detta alternativ inte kunde genomföras ansåg RSV att en frigräns på . I proposition 1984/85:71 gick regeringen inte på något av dessa alternativ. 1 stället föreslogs att frigränsen skulle gå vid , och riksdagsmajoriteten följde detta förslag. Från sida delade vi inte denna uppfattning. Vi föreslog i stället att man av skatteförenklingsskäl snarare borde gå på RSV:s linje att helt avskaffa beskattningen av sådana här förmåner. Eftersom frågan om huruvida ränteförmån skall ingå i underlaget för arbetsgivaravgifter är föremål för utredning kunde det ändock finnas skäl att inte helt avskaffa reglerna om räntetillägg. Vi föreslog därför att reglerna borde bibehållas för att motverka skatteflykt men att frigränsen kraftigt borde höjas. En rimlig nivå borde därvid kunna vara . Vi anser mot bakgrund av vad vi här anfört att bör ompröva beslutet om frigränsen från räntetillägg för lågförräntade lån. Gränsen bör som vi föreslog sättas vid . skattereform innebar också särskilda regler om beräkning av räntetillägg för bostadsbyggnad på jordbruksfastighet. De gällande reglerna kan i vissa fall få mindre lämpliga resultat. Reglerna innebär att även räntekostnader som avser investeringar i jordbruksdriften kan bli föremål för räntetillägg. Det är viktigt att notera att reglerna endast påverkar jordbrukarens taxering om vederbörande har inkomster över brytpunkten som vid taxering uppgår till . Inkomsterna från räntetilläggen för bostadsbyggnad är därför också mycket blygsamma, enligt RSV:s beräkningar, troligtvis inte mer än hälften av 1,7 milj. kr. Vi är därför av den uppfattningen att även denna regel bör ändras. RSV föreslår i sin rapport att systemet med räntetillägg för bostadsförmån på jordbruksfastighet slopas fr. o.m. I andra hand föreslår man att gränsen för när beskattning skall inträda skall sättas vid . Enligt vår uppfattning bör en gräns sättas för när räntetillägg skall beräknas. Denna bör ha samma nivå som när det gäller räntetilläggen för lågförräntade lån. Vi anser således att beskattning av räntetillägg endast skall ifrågakomma när de överstiger . Bil eller liknande tillgång På motsvarande sätt som för fastighet skall räntetillägg beräknas för bil eller liknande tillgång som ingår i enskild näringsverksamhet. Nuvarande regler innebär att som underlag för räntetillägg skall tas upp av anskaffningsvärdet och den beräknade räntan skall motsvara diskonto vid beskattningsårets ingång + (vid taxering ). Räntetilläggets storlek är sedan beroende av i vilken omfattning tillgången används för privat bruk. Vi anser dessa regler vara lika orimliga som de för bostadsbyggnad. De bör därför ändras på motsvarande sätt. RSV har avgivit samma förslag här som för räntetilläggen för bostadsbyggnad. Enligt vår uppfattning bör således reglerna ändras så att endast räntetillägg . beaktas vid taxeringen. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att gränsen för beskattning av räntetillägg vid räntefria eller lågförräntade lån, bostadsbyggnad på jordbruksfas tighet och privat utnyttjande av bil e. d. i näringsverksamhet endast skall ifrågakomma när ränteläget överstiger . () ()