mot · G8022421 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:2421 m. fl. Det svenska engagemanget för grundar sig på en genuin vilja att hjälpa den del av världens befolkning som är utsatt för de svåraste umbärandena, oftast i form av svält. Viljan att hjälpa visas klart när de enskilda organisationerna vädjar om medel för att lindra nöden i någon del av världen. Avsevärda summor kan samlas in för omedelbara insatser. Det ständigt återkommande behovet har föranlett Svenska röda korset att göra en utredning om de djupare orsakerna till svältkatastroferna. Hjälpinsatserna ger ofta endast en tillfällig, ytlig effekt. Rapporten som publicerades under titeln better thån cure tar bl. a. upp miljöfrågorna för att visa att en långsiktigt effektiv hjälp måste innehålla inslag av kraftfulla miljöinvesteringar och investeringar i basresurser för jordbruket. har gjort beräkningar som visar att en årlig investering på ca är nödvändig för att hindra avskogningen och ökenutbredningen i världen. Endast av detta behov tillgodoses . En utvecklingshjälp som tar sikte på att förbättra villkoren både för den naturliga miljön och för människorna är nödvändig. Katastrofhjälp måste gå hand i hand med utvecklingshjälp för att bygga upp långsiktiga produktionsresurser. Medvetenheten om detta böljar successivt vinna insteg. Som exempel på detta kan Qualisa i nämnas. Det är en grupp av byar i en isolerad del av den bergiga . , efter två torrår, svalt en stor del av de 4000 invånarna. WFP (Programme: FN:s livsmedelsbistånd) trädde in med hjälp, men krävde för detta vissa insatser av mottagarna. En transportväg byggdes för att underlätta transporterna. Man fortsatte med att gräva ut en damm för att förbättra den framtida vattenförsöijningen. Bergsluttningarna som var den enda odlingsmarken terrasserades för att skydda mot ytterligare erosion. I det långsiktiga programmet ingår trädplantering och anläggandet av gräsvallar för skörd till byarnas djur. Området kommer sannolikt att behöva hjälp i form av livsmedel och annat. är hjälpen en förutsättning för de miljöinvesteringar som utförs och som är grunden för framtida oberoende. EG:s tredje femåriga biståndsavtal, Lorné III, undertecknades och innebär att skall slussas från till 65 uländer i , och , bl. a. tidigare kolonier till I femårsavtalet fastslås klart att en ökad produktion av mat för att klara överlevnaden är det mest angelägna f. n. Det fastslås vidare att EG:s livsmedelsöverskott skall användas för att lindra svälten i mottagarländerna. Denna princip etablerades . Det kan finnas en betydande risk att livsmedelshjälp allvarligt stör marknaden i det hjälpmottagande landet och t.o. m. av landets regering kan användas för att hålla livsmedelspriserna på en konstlat låg nivå. Risken är störst i länder med socialistiska eller kommunistiska regimer, där prissystemet ofta redan satts ur spel. Här kan produktionen inom landet utsättas för svåra störningar om produktionskostnaden överstiger intäkten för av salugrödorna. Avsaluproduktionen faller då kraftigt, och de enskilda bönderna övergår till naturahushållning. Svenskt bistånd, inte minst på jordbruksområdet, bör inriktas på ett sådant sätt att marknadsekonomins överlägsenhet utnyttjas. I har tidigare livsmedelsbistånd anpassats till marknadsekonomin. Ett exempel på detta är det mjölkförsörjningsprojekt. Operation Milk , som startades i med hjälp av torrmjölkspulver från EG och genomfördes av WFP. Intäkterna från försäljningen av mjölk investerades i ett kooperativt uppsamlingsförädlings- och distributionssystem och till förädling och uppbyggande av mjölkkobesättningar hos enskilda bönder. När stödet upphörde var en organisation uppbyggd som klarade sig på egna ben. Liknande projekt har startats på olika håll i landet. I har utvecklingen visat att ett land trots stark befolkningsökning kan bli självförsörjande på livsmedel. Användningen av konstgödsel och högavkastande sorter har spritt sig snabbt i landets liberala ekonomi och har genom den goda utvecklingen kunnat exportera livsmedel. Det finns all anledning att förmoda att utvecklingen i skulle kunna vändas från svält till en rimlig försörjning med rätt insatta utvecklingsansträngningar och en ökad satsning på marknadsekonomi. Moderata samlingspartiets inriktning att för de flesta programländer bibehålla oförändrade anslag och i stället överföra medel till miljö- och markvård, livsmedelsbistånd, katastrofbistånd och stöd till de enskilda organisationernas utvecklingshjälp grundar sig på uppfattningen att vårt land genom denna omprioritering i högre grad än f. n. hjälper fattigaste befolkning till en långsiktigt bättre försörjning på framför allt livsmedels- och bränsleområdet. Mot bakgrund av vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om nödvändigheten att livsmedels- och katastrofbistånd kombineras med långsiktiga satsningar på framför allt miljöområdet för att ge ett framtida oberoende, när det gäller vital försörjning. () ()