mot · G8022569 · 1985-01-25 00:00:00 — Skaderisker i den framtida järnvägstrafiken Järnvägstrafiken utmärks av ett påtagligt stort antal skadade och dödade personer vilka icke är trafikanter hos eller personal vid SJ. Det stora antalet skadefall hänför sig till dem som blivit påkörda i samband med passage av järnväg i en plankorsning med någon typ av väg. Antalet omkomna vid sådana kollisioner är knappt 30 och antalet allvarligt skadade är av samma storleksordning (med allvarligt skadade avses de som sjukskrivits eller dött än efter skadedatum). Av en studie grundad på plankorsningskollisioner som inträffade och gällde 109 personer hade 23, dvs. en femtedel, bestående kroppsliga sviter två efter skadehändelserna. Antalet kollisioner mellan vägfarande och tåg uppgår till knappt 100 . Risken för kollision i järnvägskorsningar liksom risken för svåra skador vid inträffade kollisioner har uppmärksammats i liten omfattning. På ett felaktigt sätt framställs problemet ofta såsom mindre viktigt med hänvisning till det ringa antalet inträffade svåra skadefall i jämförelse med hela trafikdödligheten eller trafikskadornas totala antal. Denna i och för sig alldeles ointressanta jämförelse har den felaktiga förutsättningen att forsknings- och utvecklingsarbete på området inte skulle kunna ge resultat som berättigade erforderliga kostnader. Tvärtom förefaller området i stället vara väl ägnat för utvecklingsarbete med hänvisning till att kända skadereducerande och olycksförebyggande ansatser skulle kunna tillämpas. En viss utredningsverksamhet är emellertid helt nödvändig för att förslagen skall bli optimalt tillämpliga. erbjöd en skakande dokumentation av de risker som här berörs: Tidigt omkom vid ett par kollisioner flera unga människor, t. ex. vid en kollision i obevakad korsning mellan ett tåg och en skolbuss. I detta fall utspelar sig nu en rättslig tvist om huruvida bilföraren kört för fort, om han varit tillräckligt uppmärksam, huruvida halka spelat in. Dessa omständigheter är självklart viktiga att utreda - det intressanta är emellertid att omständigheterna har förekommit i liknande situationer men utan att man radikalt försökt eller försöker påverka omgivningen på ett sådant sätt att resultatet av dessa klimatologiska och psykologiska förutsättningar ej skall kunna bli så allvarligt. Ett annat viktigt exempel på den tragiska statistik som 1984 uppvisade var en kollision mellan ett motorvagnståg och en personbil, varvid sex unga människor ljöt en ögonblicklig död. Bilen i fråga pressades fast under motorvagnen, fordonet och de åkande utsattes för en mycket påfrestande acceleration samt krossning under tåget. Kollisionerna tillkommer ofta på grund av skymd sikt. Detta kan antingen ses som brist i uppmärksamhet eller som en miljömässig bristfällighet. Det är viktigt att här skapa sådana förutsättningar att kraven på bilisterna blir rimliga. Särskilt gäller detta där tåghastigheten är sådan, att tidsmarginalen mellan det att tåg kan upptäckas över huvud taget och att det passerar korsningen bara är . Ljus- och ljudsignalernas otillräcklighet som varningssystem är också välkänt vid det här laget. Av tidigare studier att döma skulle bevakade järnvägskorsningar bli betydligt säkrare om man kunde förse dem med halvbommar. I själva verket förefaller ingen åtgärd vara så välmotiverad med hänsyn till nyttan av insatta kostnader som just komplettering med halvbommar i sådana korsningar där redan ljus- och ljudsignaler monterats. Vad kan göras för att minska skadornas allvarlighet? Tåghastigheten är avgörande för fordons- och personskadornas omfattning. På accelereras bilen från hastigheten i tågets färdriktning till eventuellt tågets egen hastighet. Om bilen träffas mitt på och hakas fast på tågets buffertar och koppel blir accelerationen utomordentligt allvarlig: accelerationssträckan representeras bara av bilens deformation under själva sammanstötningen, och om bilen hakar fast rejält kommer den alltså att efter en bråkdel av en sekund att ha det framrusande tågets hastighet. Om bilen däremot bringas att rotera så att den hamnar vid sidan av järnvägståget blir hastighetsökningen alltid lägre. Man kan konstatera att ett utvecklingsarbete bl. a. borde sikta in sig också på frågan om tågfrontens utformning med hänsyn till det önskvärda i att vägfordonet bör förflyttas till sidan om tåget i stället för att skjutas framför detsamma. I utvecklingsarbetet finns här intressanta resultat från att bygga vidare på. Det går inte att bygga bort plankorsningsriskerna under överskådlig framtid. Att då minimera skaderiskerna vid de kollisioner som inträffar måste ha hög prioritet. För önskvärdheten av en sådan ansats talar också det förhållandet, att antalet lokfronter, som då är den miljöfaktor som bör utvecklas, inte är särskilt stort. Självklart finns här ett tekniskt utvecklingsproblem - men att det inte skulle vara lösbart är synnerligen pessimistiskt. Det är av många skäl synnerligen önskvärt att tågtrafiken ökar i omfattning. I jämförelse med person- och lastbilar har tågtrafiken både trafiksäkerhetsmässiga och andra miljömässiga fördelar. Det är också självklart att tåget kompletterar flyget på vissa avstånd. politiska utveckling är det emellertid grundläggande att tågtrafikens hastighet ökar. Detta har varit en utvecklingstrend . Det kan av vissa skäl, t. ex. snabbtågsutredningen, förväntas att trenden fortsätter. Speciellt mot den bakgrunden är det angeläget att de kollisionsskapande riskerna och de risker vilka försvårar inträffade personskador blir nogsamt penetrerande utan ytterligare dröjsmål. Det finns då möjligheter att föreslå åtgärder av riskminskande och skademildrande betydelse innan alltför stora steg i järnvägsteknologin tas med senare fördyring av motsvarande insatser. Med hänvisning till det som ovan anförts hemställer jag att hos regeringen begär att frågan om personskaderisker i anslutning till järnvägstrafiken och då särskilt genom kollisioner i plankorsningar samt åtgärder i anledning därav skyndsamt utreds, varvid riskerna för vägtrafikanter och tågresande vid ökade tåghastigheter särskilt bör uppmärksammas. minab/gotab 1985