mot · G902136 · 1985-11-19 00:00:00 — Motion till 1985/86:136 m. fl. Fortsatt giltighet av lagen mot skatteflykt (prop. 1985/86:49) Hosten 1980 beslöt införa en generalklausul mot skatteflykt (prop. 1980/81:17). Klausulen gjordes tillämplig på en bestämd typ av förfaranden som förhållandevis klart kunde avgränsas (kringgåendeförfaranden). Vidare innebar beslutet att lagen endast skulle gälla en femårsperiod och att en utvärdering från rättssäkerhetssynpunkt skulle ske mot slutet av perioden. Lagstiftningen skulle därefter övervägas på nytt. ändrades denna generalklausul av den socialistiska riksdagsmajoriteten. Förändringarna innebar bl. a. att begränsningen till en viss typ av transaktioner togs bort, att kraven på att en transaktion skulle anses innebära skatteflykt sänktes och att kravet på att det skulle kunna visas att skatteeffekten verkligen strider mot någon angiven avsikt från lagstiftarens sida minskades. Alla dessa steg togs utan att saken tillförts något nytt som underlag för bedömningen. Varje form av generalklausul i lagstiftningen innebär att osäkerheten ökar om vad som kan komma att gälla i konkreta fall. Med den lagändring som beslöts ökade osäkerheten drastiskt, och motsatte sig med skärpa den föreslagna lagändringen. erhöll justitiekanslern ett uppdrag att utvärdera generalklausulen från rättssäkerhetssynpunkt. Av utvärderingen framgår att generalklausulen både i dess ursprungliga och dess nuvarande lydelse kommit att tillämpas sparsamt och med stor försiktighet. Lagen har t. ex. inte i någon av de tillgängliga länsrättsdomarna ansetts vara tillämplig. JK säger: Lagen om skatteflykt synes såvitt inkomna domar utvisar ha spelat en mycket obetydlig roll vid de årliga taxeringarna. Bara i 17 av 106 förhandsbeskedsärenden har lagen om skatteflykt ansetts vara tillämplig av . Dessa ärenden faller i stort sett i två grupper. En grupp rör ärenden där ena maken säljer egendom till den andra maken för underpris och därigenom skaffar sig en realisationsförlust, som sedan kvittas mot annan realisationsvinst. En annan grupp av ärenden rör räntefria lån till barn. I dessa fall finns emellertid annan lagstiftning att tillgå. I den mån dessa typer av avtal är skentransaktioner med enda syfte att minska skatten brukar sådana arrangemang underkännas av skattedomstolarna redan inom ramen för de vanliga skattelagarna. Av de refererade fallen att döma drar vi slutsatsen att lagen om skatteflykt i stort sett visat sig svår att tillämpa och haft utomordentligt små effekter. En möjlighet är naturligtvis att möjligheten att få förhandsbesked samt blotta existensen av lagen haft en avskräckande effekt på vissa typer av 1 * 1985186. Det ligger i sakens natur att ett sådant påstående varken går Mot. 1985/86:136 att bevisa eller motbevisa. Sammantaget gör vi den bedömningen att försöksverksamheten med en generalklausul mot skatteflykt visat sig föga verkningsfull. Den variant som är i kraft anser vi vara behäftad med så stora olägenheter från rättssäkerhetssynpunkt att den är oacceptabel. De restriktioner som en generalklausul måste innehålla för att vara acceptabel från rättssäkerhetssynpunkt blir så hårda att en sådan generalklausul inte får någon effekt. Vi anser därför att någon generalklausul ej bör finnas och yrkar därför avslag på propositionens förslag om förlängning. Därigenom upphör automatiskt lagen att gälla . Att vi nu yrkar avslag på en förlängning av lagen mot skatteflykt innebär självfallet inte att vi intar en annan inställning än regeringen till det mycket angelägna i att bekämpa den ekonomiska brottsligheten. Däremot är vi inte beredda att göra detta inom ramen för en särskild rättsordning för ekonomiska brott lika litet som vi accepterar detta för annan typ av brottslighet. Centrala principer i vår rättsordning som kravet på förutsebarhet, bevisvärderingsregler, processuella tvångsmedel etc. måste i huvudsak vara desamma oavsett om en person är misstänkt för skattebrott eller annan brottslighet. Ekonomisk brottslighet och skatteflykt måste därför i huvudsak bekämpas med hjälp av de lagar som redan existerar. Redan under de icke-socialistiska regeringsåren vidtogs ett stort antal åtgärder och satsades omfattande resurser i arbetet på att beivra ekonomisk brottslighet. Det var under dessa år som polisens eko-rotlar infördes och ett antal nya polistjänster inrättades. Bland de lagändringar som gjordes i samma syfte kan nämnas lagen om näringsförbud i samband med konkurs, ändringar i konkurslagen beträffande konkursförvaltningen, regler för att rationalisera uppbördsförfarandet, regler om ställföreträdares ansvar för arbetsgivaravgifter, ändring i tullagen m. fl. En fortsättning av detta straffskärpande arbete framstår mot bakgrund av den ekonomiska brottslighetens utbredning som angelägen. Vi har i andra sammanhang av samma skäl ställt oss tveksamma till den neddragning av antalet polistjänster som regeringen har föreslagit. Vi har vidare förordat fortsatta satsningar på utbildning av dem som är verksamma inom rättsväsendet och som arbetar med ekonomisk brottslighet. Med anledning av vad vi i motionen anfört hemställer vi 1. att beslutar att avslå proposition 1985/86:49, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående åtgärder mot ekonomisk brottslighet. () () ()