mot · G8022172 · 1985-01-24 00:00:00 — Det betyder att vi i nästan varje ekonomisk politisk fråga måste lära oss att undersöka hur den påverkar jämställdheten. En kommunalpolitiker t. ex. borde åtminstone fundera över om det lönar sig bäst mänskligt, socialt och samhällsekonomiskt att bygga en ny ishockeyhall eller ett nytt daghem. Ingen ekonomisk debatt har varit så koncentrerad på de direkta utgifterna utan hänsyn till inkomsterna för samhället som den om barntillsynen. Ändå är det inte svårt att bevisa att tillgång på god barnomsorg för alla faktiskt betalar sig även samhällsekonomiskt. Ett av problemen på arbetsmarknaden är den bristande rörligheten. En bidragande orsak är att familjer med små barn och dagisplatser inte vågar flytta och ta risken att på nytt stå i kö för att få en trygg tillsyn av barnen. Den jämställdhet vi nått i så måtto att båda har förvärvsarbete har också medfört halv livegenskap i ett annat avseende. Det är svårt att få nya arbeten för båda makarna på de flesta orter och då kan ingen av dem flytta. Det beror naturligtvis i sin tur dels på att arbetsmarknaden i de flesta kommuner är ensidig, dels på att det råder en så skrämmande stor könsuppdelning på arbetsmarknaden och att kvinnornas utbildning är koncentrerad till ett fåtal yrken. Men därtill kommer den klart hämmande, rent förödande inverkan som marginalskatter och marginalkostnader för olika sociala tjänster har. Marginaleffekterna har dessutom blivit större i och med att förvärvsavdraget men inte hemmamakereduktionen har avskaffats. Vi har i vår familjepolitiska motion ingående redovisat hur vi vill angripa marginaleffekterna i skatte- och bidragssystemet för barnfamiljer och hänvisar därför i denna fråga till motion om familjepolitiken. En helt renodlad skattefråga av principiell betydelse är de kvarvarande resterna av sambeskattningen som också kan medföra absurda marginaleffekter. Vi anser nu som tidigare att sambeskattningen av förmögenhet och s. k. B-inkomster bör avskaffas. Vi har motiverat vår ståndpunkt i ett antal tidigare motioner. Vi anser de skäl vi där anfört lika bärande och hänvisar därför till vad vi skrev så sent som . Det är nu länge sedan sambeskattningen av förvärvsinkomst upphävdes och därmed ett viktigt steg togs på väg mot jämställdheten. Principen om att var och en av två äkta makar är en självständig individ och bör behandlas så skattemässigt godtogs. Men är särbeskattning inte helt genomförd. Det finns inga rationella skäl till försvar för sambeskattningen av förmögenhet eller s. k. B-inkomster och vi hävdar bestämt att det inte heller finns några statsfinansiella. De merinkomster staten möjligen får in genom sambeskattningen är helt försumbara i statsbudgeten. All sambeskattning bör därför avskaffas. Något av det mest positiva som hänt är det nyvaknande intresset för männens roll. Vi tror att föräldraförsäkringen har betytt mycket för att ändra attityder och invanda mönster. Den blev det definitiva genombrottet för tanken att föräldrarna delar ansvaret för barnen. I jämställdhetskommitténs mansundersökning säger sig de flesta män ställa upp på delat ansvar i hemmet, på pappaledighet och mycket annat - i princip. Men många tycker att just de själva utgör undantag. Det här speglar ett mycket mänskligt fenomen som det inte finns någon anledning att moralisera över. Vi tycker det är viktigast att ta fasta på de positiva tecknen, t. ex. att de yngre faktiskt är mer tilltalade av jämställdhetstanken och dessutom själva ställer upp mer än andra. Om allt fler män går från ord till handling finns mycket att vinna. Med stöd av det anförda yrkar vi* 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om en parlamentariskt sammansatt jämställdhetskommitté och om organisationen av jämställdhetsarbetet i , 2. att ger regeringen till känna vad som anförts om tidsbestämda mål för en jämnare fördelning av kvinnor och män på statliga chefstjänster och i statliga kommittéer, 3. att begär att regeringen låter utreda frågan om ändring av vissa angivna regler i jämställdhetslagen, 4. att beslutar att det av regeringen för JämO:s verksamhet föreslagna anslaget höjs med . för en skrivbiträdestjänst, 5. att begär att regeringen uppdrar åt DELFA att utvärdera vunna erfarenheter av flextid, 6. att ger regeringen till känna vad som anförts om ett forskningsprojekt om olikheterna och deras betydelse. () () () () * Se även motionerna 1984/85:2173-2176.