mot · G8022503 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. Inrättande av en högskola i södra Högskoleutbildningen i är i högsta grad koncentrerad. Visserligen finns det ett stort antal högskolor inom men de är som regel specialiserade - de konstnärliga högskolorna, tekniska högskolan, etc. Flertalet utbildningar, även där det finns ett mycket stort elevunderlag, är i huvudsak koncentrerade till en enda plats i . Detta gör också att många av högskolorna i efter den snabba tillväxten av högskoleutbildning blivit mycket stora. Mest påtagligt är detta beträffande som ju har närmare 30 000 studenter. Det är i olika sammanhang omvittnat att benägenheten till studier minskar med avståndet till studieorten. Undersökningar har visat hur viljan att gå ridare till gymnasieskola minskar ju längre avståndet till gymnasiet är. Samma fenomen uppträder när det gäller hög utbildning. Även i en så koncentrerad region som , med förhållandevis väl utbyggda kollektiva färdmedel, blir avstånden i många fall ett hinder för högre studier. I U 68-utredningen (SOU 1973:2) angavs som ett acceptabelt reseavstånd mätt . För stora delar av södra liksom för länets nordligaste delar är dock den dubbla restiden vanlig för studerande vid i . Det finns också ett tydligt samband mellan avståndet till och andelen universitetsstuderande i olika kommuner. En undersökning gjord vid planeringskontoret i kommun visar att kommunerna i norra har betydligt flera högskolestuderande i förhållande till sitt invånarantal än de i söder. I den genomsnittliga norrkommunen läser av befolkningen vid medan motsvarande siffra för den genomsnittliga söderkommunen endast är . Om man jämför situationen i de kommuner som ligger inom en mils radie från med de kommuner som ligger eller mera fågelvägen från blir skillnaderna ännu mera markanta. I kommunerna i närhet, , , , , , , och , läste genomsnittligt av befolkningen vid . Genomsnittet för kommunerna på två mils eller större avstånd från , , , , , , och , var . Givetvis måste man räkna med att många andra faktorer än avståndet bidrar till de mycket stora skillnader i benägenheten till universitetsstudier som materialet visar. I hög grad är det en del av den sociala segregering som Sambandet mellan avstånd och benägenhet till universitetsstudier är dock så slående att man måste bedöma att det här är en viktig faktor. Intervjuundersökningar som ingår i den redan citerade Haningeundersökningen visar också att restiden upplevs som ett stort problem av många studerande från denna kommun. Skillnaden i benägenhet för högre studier i olika delar av är naturligtvis ett viktigt utbildningsdemokratiskt problem. Gjorda undersökningar tyder på att det är särskilt elever från hem med låg studiebenägenhet som avstår från vidare studier om t. ex. avstånd och restid lägger hinder i vägen. Man måste också räkna med att avstånden i särskilt hög grad utgör problem för äldre studerande och studerande som läser på halvfart och förenar studier med förvärvsarbete. Halvfartsstudierna är i allmänhet förlagda till kvällstider då kommunikationerna är sämre än annars och restiderna ofta blir längre och än mera påfrestande. En viktig ågärd för att motverka de stora klyftorna i bör vara att decentralisera universitetsutbildningen. Det finns utan tvivel underlag för åtminstone en högskola av typ universitetsfilial i den södra delen av . Redan nu bor det ca 5 000 universitetsstuderande i kommunerna inom söder om . Intervjuer gjorda i kommun tyder på att det är en mycket stor majoritet av de universitetsstuderande som bosatta i den kommunen skulle föredra att studera vid en lokal högskola. Intervjuer bland avgångselever i högskoleförberedande utbildningar i gymnasieskolan och vuxenutbildning i samma kommun ger motsvarande resultat. Det finns anledning att räkna med att intresset i andra söderkommuner med lika långa eller längre restider till inte är mindre. Om man gör en försiktig bedömning och antar att motsvarande en tredjedel av de universitetsstuderande från söderkommunerna som finns skulle söka sig till en ny högskola i södra skulle detta ge ett elevunderlag på 1 500-2 000 elever, vilket torde vara ganska normalt för regionala högskolor i landet. Om man som en övre gräns räknar med att benägenheten till högskolestudier inom de områden som täcks av skulle för söderkommunernas del närma sig genomsnittet för (2,av befolkningen) och att huvuddelen av dessa skulle söka sig till en lokal högskola så ger detta ett elevunderlag uppåt 10 000 studenter, vilket är jämförbart med högskolan i och i . Uppenbarligen finns det bedömare både i och utomlands som anser att ett universitet fungerar bäst både socialt och vetenskapligt om antalet studenter inte mycket överstiger 10 000 (jfr. Myhrdahl: Hur styrs , 1982). Vad som har anförts här visar enligt vår bedömning tydligt att det finns anledning att närmare utreda frågan om en högskola för södra . Många fördelar står att vinna. För universitets del skulle det innebära en minskad belastning, vilket förmodligen skulle ge många Även om den södra högskolan skulle utvecklas enligt maxalternativet skulle i fortsätta att vara en utomordentligt stor utbildningsenhet. För de studerande från södra skulle den stora belastningen som resorna innebär minska på ett avgörande sätt. För stora grupper människor för vilka de långa resorna till är ett hinder skulle möjligheten till högskolestudier öppnas. För kommunerna i södra skulle en högskola av detta slag innebära en allmän stimulans och bidra till strävandena att minska den stora obalans som råder i regionen i ekonomiskt, socialt och sysselsättningsmässigt avseende. En högskola i södra borde kunna ge ett förhållandevis brett utbud av kurser i första hand i ämnen med stort elevunderlag som t. ex. språk, samhällsvetenskapliga, ekonomiska och sociala ämnen samt vissa naturvetenskapliga ämnen. Hur brett utbildningsutbudet kan bli blir givetvis beroende av vilket elevunderlag man slutgiltigt räknar med. Mycket talar för en successiv utbyggnad. Med hänvisning till vad som anförts föreslår vi att beslutar att hos regeringen hemställa om en utredning av frågan om inrättandet av en högskola för södra . () ()