ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G8023005 · 1985-03-28 00:00:00 — 1984/85 3005-3011 och (prop. 1984/85:145) Närradiosändarnas användning vid beredskap och krig föreslås i proposition 1984/85:145 bli utredd. Det är tillfredsställande att och närradiomyndigheten som parter bereds tillfälle att delta i denna utredning. Vi vill peka på en faktor som bör påverka ansvarsfrågans lösning, nämligen kommunernas ansvar för civilförsvaret. Propositionen föreslår att ansvaret för sändarna skall vara i första hand . Oavsett vem som äger sändare och oavsett vem som har sändaransvar är det angeläget att varje sändare kommer till nytta i ett beredskapstillstånd eller krigstillstånd och inte uttnyttjas för desinformation. Kommunerna har fått ansvar för ett fungerande civilförsvar. Så långt möjligt bör civilförsvarets behov av samverkan med föreningsliv och folkrörelser i beredskap och krig beaktas. Folkrörelserna är viktiga i ett beredskapstillstånd för att samhället behåller sin civila karaktär och som förmedlare av myndighetsinformation. En samverkan mellan folkrörelserna och kommunen borde därför i beredskapslägen vara utgångspunkten för frågan om ansvaret för närradiosändarna. Folkrörelserna och föreningslivet disponerar genom sina närradiostudios och genom tillgången på tekniker och producenter en betydande resurs. En möjlighet är att låta kommunerna överta ansvaret för sändarna i beredskap och krig. Därigenom kan en ansvarig användning av närradiosändarna i samarbete med de reguljära användarna åstadkommas. Det är viktigt att inte onödiga motsättningar mellan det civila samhället och beredskapstidens särskilda krav uppstår. Kommunen och föreningslivet har samarbetsrutiner att bygga vidare på. att som sin mening ger regeringen till känna att den kommande utredningen om närradiosändarna i beredskap och krig beaktar vad som i motionen anförts. () ()
mot · G8023007 · 1985-03-29 00:00:00 — m. fl. Närradio (prop. 1984/85:145) I rubricerade proposition framförs förslag om de sändare som skall förmedla närradioprogrammen. Förslagen innebär att nuvarande förhållanden härvidlag i stort sett skall bibehållas, dvs. att närradioprogrammen skall kunna tas emot med god hörbarhet inom ett område från sändaren. Det torde betyda att närradiosändarna endast i undantagsfall når ut till alla kommuninvånare. Som exempel vill vi peka på en mycket aktiv närradioförening i vårt eget län, nämligen . Denna har 25 medlemmar (sammanslutningar). Den disponerar en sändare på och når från sändaren, som är placerad i centrum av tätort. Det innebär att den endast täcker en mycket liten del av kommunens yta och att en stor del av befolkningen inte har möjligheter att lyssna på programmen. har i sitt betänkande (SOU 1984:53) Föreningarnas radio med exempel visat hur närradioprogrammen skall kunna täcka i stort sett hela kommunens yta. För Växjös del anges detta kunna ske med en ny, mast i Sandsbro och en utstrålad effekt på W ERP 500. Vi menar att det är önskvärt med en sådan täckning, bl. a. därför att en stor del av föreningslivet har en geografisk utbredning som sammanfaller med kommunens. Vi menar också att en ökad sändarstyrka skulle stimulera fler sammanslutningar att delta i denna verksamhet. Vi föreslår därför att huvudregeln skall vara att närradion skall kunna nå i stort sett alla kommuninvånare och att detta skall uppnås i den takt teknik och ekonomi tillåter. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförs i motionen om sändare för närradioprogram. () ()
mot · G8023015 · 1985-03-28 00:00:00 — m. fl. Vissa frågor på fiskets område (prop. 1984/85:143) I propositionen redovisar departementschefen två viktiga skäl för att bevara naturligt reproducerat laxbestånd. Ett är det genetiska för att långsiktigt kunna säkerställa avelsmaterial till den av kraftföretagen i vattendomar ålagda kompensationsodlingen av laxungar och till den ökade kassodlingen av konsumtionslax. Det andra är det vetenskapliga. För oss motionärer finns ytterligare ett viktigt skäl: Laxfiskets betydelse för det yrkesmässiga fisket i Norrlandsälvarna. yrkesfiske är till största delen ett kombinationsfiske efter flera fiskarter. Där utgör laxen en viktig del för att full försörjning av fisket skall vara möjlig. I Norrlandsälvarna har också laxfisket traditionellt haft stor ekonomisk betydelse. torde dock ett lika stort värde ligga i den förväntan som fångst av lax utgör för det sportmässiga fisket. Den betydelsen är starkt ökande inte minst på grund av att kommunerna insett sportfiskets roll för en expanderande turism. Det är därför ett starkt kommunalt intresse att naturligt reproducerat laxbestånd räddas och kan återuppbyggas. har en del av förslagen i utredningen (Ds Jo 1984:5) utelämnats i propositionen. Detta gäller exempelvis förslaget att i ett inledningsskede en begränsning av redskapsinsatsen till av den intensitet det hade 1982 skulle införas i det svenska laxfisket. I utredningen föreslogs också att skulle, i samband med utvecklingen av delayedrelease-metoden, ett förbud mot fiske utanför införas som restriktionerna avseende redskapsinsatsen lättades. Utredningen föreslog också en forsknings- och utvecklingsverksamhet, som inte återfinns i propositionen. Vi noterar med tillfredsställelse förslaget om utveckling av delayedrelease-metoden, dvs. fördröjd utsättning av odlade laxungar från kassar utanför vissa kustavsnitt. De försök som utförts av forskare vid vid har givit så lovande resultat att metoden bör vidareutvecklas. Om inte de av utredningen föreslagna åtgärderna om ett bättre skydd för de nu hotade laxbestånden från älvar med naturlig reproduktion beaktas, kan det leda till ytterligare begränsningar för laxfisket inom uppväxtområdena. Förslaget om avveckling av laxfisket utanför bör kunna ge sitt stöd. Det svenska havsfisket efter lax svarar för av det totala laxfisket. Vi anser att det skulle ge stor tyngd vid internationella förhandlingar om laxfisket att redan nu genomförde en begränsning av det egna laxfisket i enlighet med utredningens förslag. Vår uppfattning om betydelsen av ett naturligt reproducerat laxbestånd har vi utvecklat i motioner till tidigare . Med hänvisning till det anförda hemställer vi att av regeringen begär åtgärder för att begränsa det svenska laxfisket i havet. () () 1* 1984/85.
mot · G8023016 · 1985-03-29 00:00:00 — och frågor på fiskets område (prop. 1984/85:143) I proposition 1984/85:143 föreslår regeringen att . avsätts av prisregleringsmedel för att bekosta fortsatt försöksverksamhet med fördröjd utsättning av lax i havet. Förslaget grundar sig på den enmansutredning Ds Jo 1984:5 som överlämnades till regeringen . har användandet av prisregleringsmedel varit föremål för förhandlingar mellan fiskets förhandlingsdelegation och jordbruksnämndens konsumentdelegation. Så har varit fallet även för /86. I förhandlingsuppdraget till statens jordbruksnämnd skriver regeringen: Nämnden bör även avge förslag till disposition av medel ur prisregleringskassan för fisk för att bestrida kostnader för för den kollektiva trygghetsförsäkringen inom yrkesfisket och för utsättning av lax, annan laxfisk och ål. Därvid bör särskilt tas upp en medelsram även för fortsatt försöksverksamhet med s. k. försenad utsättning av lax. Detta rambelopp bör bestämmas med utgångspunkt i förslagen i betänkandet (Ds Jo 1984/85:5) Lax. I årets förhandlingar sade fiskets förhandlare på ett tidigt stadium ifrån att användandet av prisregleringspengar för fortsatta försök med fördröjd utsättning av lax var uteslutet om ett avtal skulle kunna träffas. Detta av flera skäl. För det första: Prisregleringsekonomin lade hinder i vägen härför. Fisket tvingades nöja sig med avtal som inte gav full och tillräcklig kompensation vare sig för kostnads- eller löneökningar. För det andra: Laxen i fångas till av andra nationer som svarar för av reproduktionen. För det tredje: Laxfiske är förbjudet utanför mellan och , alltså då fiske skall ske på den utsatta laxen enligt utredningen och enligt propositionen. För det fjärde: Trots krav därpå uttas ingen prisregleringsavgift på lax. Avtalet kom till stånd endast därför att man kommit överens om att prisregleringspengar inte skulle avsättas till fördröjd utsättning. Vi noterar att det är första gången sedan normprissystemet kom till som regeringen satt sig över vad parterna kommit överens om. Det är mycket allvarligt då respekten för ingångna avtal minskar. Som en självklar följd härav kan samarbetsviljan minska hos yrkesfiskarna att underlätta för forskarna att bringa klarhet i laxfrågorna. Överenskommelser kräver ömsesidig respekt och regeringen har åsidosatt detta genom det förslag som läggs i propositionen. I anledning härav hemställs att beslutar att avslå förslaget om att avsätta 1,1 milj. kr. ur prisregleringskassan för fortsatta försök med s. k. fördröjd utsättning av lax. () ()
mot · G8023017 · 1985-03-29 00:00:00 — och frågor på fiskets område (prop. 1984/85:143) Biståndsarbetet på fiskets område sköts av ett biståndssekretariat på . Såvitt vi tolkat propositionen rätt föreslås nu att detta sekretariat avvecklas som självständig enhet. Vi har inget emot att så sker utan hälsar detta med tillfredsställelse. Det gäller emellertid att finna en organisation som fungerar på ett bättre sätt, mera effektivt och som utnyttjar den kunskapsbas som finns inom svenskt fiske. En tänkbar lösning vore kanske att en ledningsgrupp tillsattes med representant från SIDA, och . Fisk är en förnybar resurs, som finns i rikliga mängder utanför många av de där människorna lider brist på mat. Det gäller i första hand att utveckla fisket från det stadium det befinner sig på och göra det effektivt. Man kan därigenom delvis lösa den brist på protein som finns i många länder. Sådana försök har gjorts och de kan utvecklas gynnsamt om de ges den service och vägledning som är nödvändig. Denna kan inte uppnås utan praktiska kunskaper och erfarenheter och det är här de stora bristerna finns i nuvarande system. att hos regeringen begär att får i uppdrag att utforma en mera effektiv organisation än den som finns och att sekretariatet ombildas och underställs en styrelse så sammansatt att ett bra resultat i biståndsarbetet kan åstadkommas.
mot · G8023018 · 1985-03-29 00:00:00 — och frågor på fiskets område (prop. 1984/85:143) I motion 1984/85:2842, väckt med anledning av proposition 1984/85:107, uttryckte vi motionärer oro för att finansieringen av frisläppandet av handredskapsfisket skulle kunna innebära att de medel som stått till buds för att stödja fritidsfisket i i huvudsak skulle falla bort. I jordbruksutskottets betänkande 1984/85:26 säger sig utskottet vara medvetet om att handredskapsfiskereformen innebär en viss minskning av de medel som stått till förfogande för fiskevårdsbidrag. Utskottet säger vidare att man avser att ta ställning till de spörsmål som rests i motionen i samband med behandlingen av regeringens förslag till fiskevårdsbidrag. När vi nu kunnat ta del av regeringens förslag angående anslag till fiskevårdsbidrag - proposition 1984/85:143 - kvarstår den oro vi uttryckte i vår motion 1984/85:2842. I propositionen föreslås nämligen att tillgängliga resurser skall satsas på bildandet av fiskevårdsområden och andra åtgärder för bevarandet av naturproducerande lax. Detta torde omöjliggöra fortsatt satsning på fiskevårdsarbetet i , så som vi beskrivit det i vår motion. Med hänsyn till fiskets värde både för friluftsliv och friskvård som dess betydelse för sysselsättning och utkomst inom turismen, framför allt i glesbygden, är ett fortsatt stöd till fiskevård en mycket angelägen statlig uppgift. Med hänvisning till vad vi här anfört och till vår motion 1984/85:2842 hemställer vi att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om bidrag till fiskevård m. m. () ()
mot · G8023020 · 1985-03-29 00:00:00 — m. fl. Vissa frågor på fiskets område (prop. 1984/85:143) I anslutning till regeringens förslag om fritt handredskapsfiske (prop. 1984/85:107) förordades att finansieringen av kostnaderna för detta skulle ske bl. a. genom en avräkning med 2,5 milj. kr. från anslaget Bidrag till fiskevård m. m. Detta uttalande fullföljs nu i aktuell proposition, där det föreslås en avräkning med 2,5 milj. kr. å nämnda anslag. Det föreslås också att bidrag till serviceanläggningar för fritidsfiskets behov inom områden av riksintresse skall upphöra. Det som här föreslagits skulle få svåra följder för fiskevårdsarbetet, och den positiva utveckling på fiskets område som kommit i gång i vårt land riskeras att brytas. Fisket är kanske den viktigaste delen i strävanden för att bygga ut turistsektorn framför allt då i Norrlandslänen. Oavsett om det handlar om vinter- eller sommarfiske så har fritidsfisket eller sportfisket sin givna plats när det gäller att belägga vintersportorter eller sommarstugbyar. Det skulle således vara högst olyckligt om dessa bidrag nu helt eller till en stor del skärs ner. Mot bakgrund av vad vi här har anfört anser vi att någon avräkning av anslaget Bidrag till fiskevård m. m. får ske samt att bidrag till serviceanläggningar för fritidsfiskets behov inom områden av riksintresse bibehålls. Reservationsanslaget för Bidrag till fiskevård m. m. bör därför räknas upp med 2,4 milj. kr. Med hänvisning till vad som här anförts föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om uppräkning av anslaget . Bidrag till fiskevård m. m. (vpk) (vpk) (vpk) PER (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G8023030 · 1985-03-28 00:00:00 — m. fl. Förslag om tilläggsbudget lil till statsbudgeten för /85 (prop. 1984/85:125) Regeringen föreslår i tilläggsbudget III inrättandet av en penningmarknadscentral med uppgift att på den svenska penningmarknaden handha administrationen av ett penningmarknadsinstrument för placerares och fondkommissionärers räkning. Även vi anser att en sådan central bör komma till stånd. bör dock penningmarknadscentralen slås samman med Värdepapperscentralen (VPC), som statens engagemang i VPC minskar. Det är både logiskt och effektivt att endast en väl fungerande organisation ombesörjer hanteringen av värdepapper. Enligt förslaget skall penningmarknadscentralen få formen av ett aktiebolag med ett aktiekapital på 2 milj. kr. Av aktierna skall tecknas genom regeringens försorg, av och av . Aktierna, som skall lyda på nominellt . skall emitteras till en kurs av . Ägarna skall därutöver lämna garantiförbindelse till bolaget uppgående till tio gånger aktiekapitalet. 1 bolagsstyrelsen föreslås ingå en ordinarie ledamot från vardera regeringen och samt en suppleant från . Som motiv för statens medverkan i penningmarknadscentralen åberopas emissionsverksamhet och operationer på andrahandsmarknaden. Staten bör därför enligt propositionen ges insyn i och inflytande på verksamheten, vilke bäst uppnås om staten går in som ägare i penningmarknadscentralen. Det är riktigt att en väl fungerande penningmarknad är av stor betydelse för statens inhemska upplåningsverksamhet. Denna och andra penningpolitiska frågor sköts emellertid av och , vilka är direkt underställda . Därför saknas det anledning för regeringen att inneha aktier och styrelsepost i den planerade penningmarknadscentralen. Enligt vår mening bör fördelningen av aktiekapitalet ändras så att statens tilltänkta andel pä delas lika mellan och . I bolagets styrelse bör båda dessa institutioner företrädas av vardera en ordinarie ledamot. Med stöd av det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om riktlinjerna för den administrativa hanteringen av värdepapper på , 1 1984/85. 1984/85 3030-3037 2. att beslutar bemyndiga regeringen vidta de åtgärder som behövs för statens medverkan i en penningmarknadscentral enligt de riktlinjer som anges i motionen, 3. att beslutar avslå förslaget om ett reservationsanslag av . för aktieteckning i en penningmarknadscentral, 4. att beslutar bemyndiga fullmäktige i att utfärda en garantiförbindelse på . för penningmarknadscentralens förbindelser. () () () () () . HÖGMARK (m) () ()
mot · G8023031 · 1985-03-28 00:00:00 — Förslag om tilläggsbudget III till statsbudgeten för /85 (prop. 1984/85:125) I regeringens proposition 1984/85:125 med förslag om tilläggsbudget III till statsbudgeten föreslås bl. a. en speciell satsning på studiecirklar riktade till människor som blir arbetslösa i samband med nedläggningen av Uddevallavarvet. För detta ändamål anvisar regeringen ett anslag på 1 milj. kr. Utbildningen skall vara kostnadsfri för deltagarna och ersättningen skall utgå ur den anvisade summan. Då folkbildningsverksamhet i studieförbundens regi är en bra form för inhämtande av kunskaper och självförverkligande är vi positiva till förslaget som sådant. Sättet varpå detta skall administreras är dock felaktigt enligt vårt synsätt. Regeringen utgår från att de fackliga organisationerna kommer att engagera sig i denna verksamhet, men att även andra organisationer kan vara verksamma, t. ex. idrottsföreningar samt politiska och andra ideella föreningar. Vidare föreslår regeringen att vuxenutbildningsnämnden (VUN) i skall disponera de särskilda medlen och efter ansökan fördela dem till organisationer som vill anordna studieverksamhet i samarbete med studieförbund. Detta sätt att fördela medel till studiecirkeverksamhet stämmer inte överens med nuvarande former och arbetssätt. Vi anser att dessa medel skall disponeras av (), eftersom just SÖ är det organ som fördelar statliga bidrag till studiecirkelverksamhet. Dessutom anser vi det som självklart att det är studieförbundens lokala organisationer i som skall ta initiativ till olika studieaktiviteter. Detta sker naturligtvis i samarbete med studieförbundens medlemsoch samarbetsorganisationer. Sammanfattningsvis anser vi alltså att det speciella anslaget på 1 milj. kr. för studiecirkelverksamhet i skall disponeras av SÖ och efter ansökan fördelas till studieförbundens lokala organisationer i . Med hänvisning till det anförda föreslår vi att beslutar att godkänna vad som i motionen föreslagits beträffande studieverksamhetens administration. () . () 1* 1984185.
mot · G8023055 · 1985-03-29 00:00:00 — m. fl. Återkallelse i proposition 1984/85:129 av hemställan i proposition ' 1984/85:100 bil. 9 om anslag under huvudtiteln om allemanssparande! Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2980 av m. fl. att under huvudtiteln om allémanssparandet anvisar ett reservationsanslag om 7 milj. kr. () () () () () . HÖGMARK (m) () () ()
mot · G8023024 · 1985-04-01 00:00:00 — Motion 1984/85:3024 Vissa frågor på fiskets område (prop. 1984/85:143) I propositionen framhålls den växande betydelse vattenbruk i olika former kan förväntas få för fiskproduktion i vårt land. är det uppenbart att utbyggnaden av vattenbruket måste ske i reglerade former bl. a. för att undvika negativa miljökonsekvenser och risk för spridning av fisksjukdomar. bör också näringspolitiska aspekter beaktas. I kustområdena kan vattenbruket bli ett värdefullt komplement till befintliga näringar som jordbruk och fiske, och därmed bidra till strävandena att slå vakt om levande skärgårdar. Om däremot vattenbruket kommer i händerna på storföretag finns det risk att vattenbruket blir en farlig konkurrent till yrkesfisket och i stället leder till försämrade utkomstmöjligheter för den bofasta skärgårdsbefolkningen. Det är därför angeläget att en tillståndsprövning kommer till stånd som dels bygger på ekologiska överväganden, dels ger förtur till sökande som är bofasta i det aktuella området och avser att bedriva vattenbruket som binäring till jordbruk, fiske eller andra skärgårdsnäringar. I propositionen anges att det i vissa områden kan bli aktuellt att låta företrädare för vattenbruket ingå i fiskenämnderna. Detta är i och för sig rimligt. Det får dock inte leda till att fiskenämndernas möjligheter att främja yrkesfisket försvagas. bör därför framhålla att en sådan förändring av fiskenämndernas sammansättning inte får gå ut över yrkesfiskets representation. Med stöd av det anförda hemställer jag 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om förtur vid tillståndsgivning för vattenbruk till bofasta skärgårdsbor som avser att bedriva verksamheten som binäring till jordbruk, fiske och andra skärgårdsnäringar, 2. att uttalar sig för att eventuella förändringar av fiskenämndernas sammansättning inte får gå ut över yrkesfiskets representation.
mot · G8023025 · 1985-04-01 00:00:00 — Motion 1984/85:3025 Vissa frågor på fiskets område (prop. 1984/85:143) och jordbruksministern anser enligt Ds Jo 1984/85:143, s. 18 näst sista stycket, att stödet bör bibehållas bl. a. med hänsyn till det dumpningsförbud som råder i . Trots detta har statens företrädare i förhandlingarna framdrivit att stödet tagits bort. Fraktstödet har en icke oväsentlig betydelse för yrkesfisket och även syselsättningen vid fiskmjölsfabriken. Det bör därför återinföras. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att begär att regeringen uppdrar åt jordbruksnämnden att disponera viss del av regleringsmedlen för att täcka kostnaderna för fraktstöd åt foderfisk (bifångster) från till fiskmjölsfabrik på .
mot · G8023027 · 1985-04-01 00:00:00 — Motion 1984/85:3027 Vissa frågor på fiskets område (prop. 1984/85:143) I proposition 1984/85:143 föreslår regeringen bl. a. att för att få del av det statliga prisstödet på fisk skall en samordnad distribution och marknadsföring vara ett villkor. Detta strider mot grunderna för marknadsekonomin. Resultatet kan inte bli annat än att konsumentpriserna blir högre än vad som eljest blivit fallet. Köpare och säljare bör vara fria att göra upp om priser och kvantiteter på sätt som är gängse i en marknadsekonomi och som dessutom varit fallet på fiskets område. Med anledning av ovanstående hemställs att beslutar att avslå regeringens förslag om att en samordning av distributionen och marknadsföringen skall vara en förutsättning för erhållande av prisstöd på fisk.
mot · G8023032 · 1985-04-02 00:00:00 — Förslag till tilläggsbudget lil till statsbudgeten för /85 (prop. 1984/85:125) I propositionen tas upp förslag till åtgärder för att minska de problem som uppstår i samband med att Uddevallavarvet läggs ned. Åtgärder av flera slag föreslås. Förslagen berör arbetsförmedling, arbetsmarknadsutbildning, beredskapsarbete, stöd för att starta eget företag, bidrag för resekostnader vid pendling m. m. Dessutom erhåller sådana förmåner att man är beredd att starta biltillverkning i . I överenskommelsen med ingår också byggandet av en motorväg - . Därutöver lämnar staten bidrag till byggande av en fritidsanläggning på Ertseröd i . Vi delar uppfattningen att kraftfulla insatser måste till för att lindra följderna av att en industri, som direkt och indirekt ställer flera tusen personer utan arbete, läggs ned. Vad man kan ställa sig frågande till är dock begränsningen till de tre kommunerna när det gäller regionalpolitiska åtgärder. Man kan knappast tala om utan att inkludera även och , då även dessa kommuner i hög grad drabbas av nedläggningen. I norra länsdelen har man genom anslaget till Ertseröd skapat arbetstillfällen, och det vore lämpligt, för att inte säga nödvändigt, att även i den södra utkanten av regionen ge sysselsättningstillfällen. En sådan möjlighet som skulle vara till stor nytta kan vara att som beredskapsarbete bygga i . Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna att även och bör ingår i de områden som erhåller tillfälligt regionalpolitisk! 2. att hos regeringen begär utredning av möjligheterna att som beredskapsarbete bygga .
mot · G8023033 · 1985-04-09 00:00:00 — Förslag om tilläggsbudget III till statsbudgeten för /85 (prop. 1984/85:125) Under punkten G, , föreslår regeringen att skall bemyndigas att ikläda sig det ekonomiska ansvaret för Kylfinans återstående 49-procentiga andelar i två kylfartyg. Det kan inte vara rimligt att Svenska Varv skall få full kostnadstäckning för dessa två fartygsengagemang utan ekonomiska eller andra motiv för att åstadkomma en snabb avveckling av ägarintressena. Zenit AB:s obetydliga försäljningar utgör ett varnande exempel härvidlag. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att avslår regeringens förslag att bemyndiga att ikläda staten ekonomiskt ansvar för Kylfinans andelar i vissa kylfartyg, 2. att hos regeringen begär ett nytt förslag i enlighet med vad som i motionen anförts. PER () ()