mot · G8022855 · 1985-03-11 00:00:00 — Motion 1984/85:2855 Livsmedelsforskning (prop. 1984/85:121) I propositionen sägs inledningsvis att forskningen på livsmedelsområdet skall omfatta en helhetssyn på livsmedelskedjan och utgå från konsumentens krav på våra livsmedel. Jag delar denna uppfattning. finns emellertid på andra ställen i propositionen skrivningar som visar ett mera blygsamt intresse för just konsumenternas krav på livsmedlen. Inom livsmedelspolitiken i stort anser jag att konsumenternas och producenternas intressen bör ges en likvärdig ställning. vill jag framhålla att marknaden och de enskilda konsumenterna bör tillmätas ett stort inflytande över livsmedlen och deras kvalitet. Den efterfrågan som realiseras på marknaden och de priser som konsumenterna är villiga att betala för olika slag av livsmedel med olika kvalitetsegenskaper bör således vara styrande för forskningen inom livsmedelspolitiken. I propositionen förefaller det som om det uppfattades som en risk att konsumenternas intressen blir styrande, medan jag uppfattar detta som en av de viktigare grundvalarna för marknadsekonomin, nämligen att konsumenternas intressen väger tungt. Jag anser att sammansättningen av skogs- och jordbrukets forskningsråd () måste spegla denna betoning av konsumentintresset. Regeringen lägger i propositionen inte något förslag om rådets sammansättning, utan säger bara att ändring av rådets instruktion och sammansättning kommer att genomföras. bör som sin mening ge regeringen till känna vad jag kräver i fråga om förstärkning av konsumentintresset i rådet. Denna uppfattning framförs också av vissa remissinstanser. Jag vill också starkare än regeringen betona vikten av att livsmedelsforskningen behandlar alternativa odlingsmetoder, t. ex. s. k. giftfri odling m. m. har tidigare framhållit och jag vill upprepa att det är viktigt att de pengar som kommer in genom avgiften på konstgödsel och bekämpningsmedel verkligen utnyttjas för att stödja rådgivning, utbildning m. m. om alternativa odlingsmetoder. Särskilt viktigt anser jag det vara att forskningen studerar vilka kvalitetsegenskaper och kvalitetsförändringar som de alternativa odlingsmetoderna ger upphov till. En ökad kunskap om detta kan få stora positiva effekter för vår kunskap om sambandet mellan kost och hälsa. I livsmedelsforskningen bör också ingå moment som behandlar djurens förhållanden innan de slaktas och äts. Detta är inte bara ett etiskt problem utan också en konsumentfråga av stort intresse. Det har visat sig att konsumenterna drar ner på inköpen av t. ex. fläsk- och hönskött när de blir upplysta om under vilka onaturliga förhållanden djuren lever. Denna sida av livsmedelsforskningen får inte negligeras. Det är t. ex. inte vettigt att forska i hur suggor skall kunna göras brunstiga på artificiell väg oftare än , för att man skall kunna få dem att föda fler kullar . Det medför bl. a. att smågrisarna måste avvänjas tidigare än som är förenligt med deras trivsel och hälsa. Inte heller är hormonbehandling av djur för att öka tillväxten något som man bör satsa forskningsresurser på. I en situation där vi producerar dubbelt så mycket griskött som är det inte ökad grisproduktion som forskningen skall rikta in sig på. På liknande sätt är det t. ex. helt bakvänt att först utsätta djur för ett så onaturligt liv att de blir sjuka och sedan försöka motverka den ekonomiska effekten av detta genom att proppa dem fulla med diverse mediciner. Med anledning av ovanstående hemställs 1.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om förstärkningen av konsumentintresset inom , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om forskning om alternativa odlingsmetoder, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om forskning om djurens behandling.