mot · G8022697 · 1985-01-25 00:00:00 — Överförande av uppgifter till de statliga verken i har drabbats av en mycket negativ befolkningsutveckling. har befolkningsminskningen överstigit 1 200 personer . Minskningen beror såväl på flyttningunderskott som födelseunderskott. 1983 hade både numerärt och procentuellt den största befolkningsminskningen av alla län och 1984 var situationen ungefär lika som i något ytterligare län med mycket svag utveckling. Födelseunderskottet har sin främsta orsak i åldersstrukturen. Andelen av befolkningen i åldrarna och högre utgör i eller mer än riksgenomsnittet. Flyttningsunderskottet är främst en följd av låg sysselsättningsgrad. Antalet registrerade arbetslösa enligt senaste mätningen uppgick exempelvis till över 6 000 personer. Prognoserna för befolknings- och sysselsättningsutvecklingen i länet visar tyvärr att den negativa trenden kommer att fortsätta om inte alldeles speciellt verksamma åtgärder kan sättas in. Enligt prognoser kommer befolkningen att uppgå till 259 000 invånare , vilket kan jämföras med det av fastlagda planeringstalet om 268 000 invånare. skedde en expansion i vissa av länets kommuner, främst , men så är inte längre fallet. För de senare åren har länets samtliga sju kommuner visat vikande befolkningssiffror. Om utvecklingen fortsätter enligt prognoserna kommer länet under detta årtionde att förlora 8 000 personer. Denna befolkningsminskning fördelar sig relativt lika på de olika kommunerna. Några expansiva orter inom länet finns alltså inte längre, vilket visar att åtgärder för att öka sysselsättning och befolkning nu erfordras inom alla kommuner. Svårast drabbas glesbygdsområdena, vilka finns i alla kommuner, om folkminskningen fortsätter, eftersom gränsen för att kunna uppehålla erforderlig grundläggande samhällsservice nås snabbt inom flera bygder. Utvecklingen i är den svagaste av alla - eller praktiskt taget alla - län. Detta visar klart och tydligt att det föreligger ett synnerligen stort behov av satsningar inom länet på sysselsättning inom olika sektorer för att vända denna negativa utveckling. Det gäller både att tillföra länet nya arbetstillfällen och att inom länet kunna utnyttja länets olika förutsättningar för sysselsättning. I denna motion tar vi upp några krav på åtgärder för att dels tillföra länet arbetstillfällen och bättre utvecklingsförutsättningar genom överförande av ytterligare uppgifter till de till länet lokaliserade statliga verken, bl. a. CSN, och tillföra högskolan en ny linje, dels för att utnyttja befintliga resurser inom jordbruk och livsmedelsindustri. I särskilda motioner har vi tagit upp andra krav med motsvarande syften, nämligen motion 1984/85:1827 angående SVARS verksamhet i , motion 1984/85:1908 angående vikten av att bibehålla i , motion 1984/85:2568 angående stationering av isbrytarna i och lokalisering av isbrytarledningen till länet och motion 1984/85:2775 angående behovet av erforderliga medel för att länet skall få en vägstandard motsvarande övriga landet. Dessutom har undertecknad tillsammans med väckt motion 1984/85:745 i vilken krävs upprustning av delen . Fler uppgifter till de statliga verken i länet I samband med utlokalisering av statlig verksamhet från tillfördes flera statliga verk o. d., t. ex. SPV, datacentral, CSN och patentverkets bolagsbyrå. Denna utlokalisering betydde ett värdefullt tillskott av arbetstillfällen och vidgade arbetsmarknaden betydligt i Sundsvallsdistriktet. På grund av fortgående rationaliseringar och besparingar är nu risken stor - ur länets synpunkt - för att antalet anställda vid dessa verk skall minska. För att undvika detta fordras att ytterligare uppgifter tillförs verken. För detta är det viktigt att tillräckliga utvecklingsresurser finns vid verken samt att statsmakterna - med hänsyn till situation, men också länets förutsättningar - verkligen söker finna möjligheter att föra över uppgifter till de verk och myndigheter som finns inom länet. Likaså måste lokalisering till prövas när nya myndigheter inrättas. Tyvärr måste vi konstatera att det inte lyckats att få nya verksamheter till länet . Hörselgymnasiet, som var avsett att förläggas till , kom till i stället. Den nya registreringsmyndigheten för företagsinteckningar som inrättades lokaliserades enligt regeringens förslag till av regionalpolitiska skäl och försöket att genom riksdagsmotioner få en lokalisering till av bl. a. samma skäl misslyckades. Som riktmärke för kommande omlokaliseringar och överförande av uppgifter bör göra ett uttalande om vikten av att lokaliseringar till prövas av regionalpolitiska skäl. Fler uppgifter till CSN Liksom övriga till länet utlokaliserade statliga verksamheter är centrala , , i , betydelsefull. Om möjligt bör ytterligare uppgifter överföras till CSN. Ett förslag till sådan ökning av CSN :s uppgifter är att CSN från UHÄ övertar antagningen till högskolorna. Eftersom de allra flesta högskolestuderande söker studiemedel skulle ett överförande av antagningen till CSN medföra en rationalisering genom att ansökan om inträde i högskola och ansökan om studiemedel kan samordnas. Det skulle innebära en rationellare handläggning och ekonomiska besparingar för samhället samt förenklingar för de studerande. Enligt uppgift arbetar ungefär 100 personer vid UHÄ med antagningar till högskolan. Om överförande av uppgifterna till CSN skulle ge så mycket som 100 arbetstillfällen kan inte nu bedömas men även om det på grund av samordningen inte ger arbete åt lika många som f. n. hos UHÄ skulle ett överförande av antagningarna till högskolan medföra ett mycket välkommet tillskott i sysselsättning vid CSN och därmed i och . För att stödja strävandena att kunna få detta tillskott av uppgifter till länet bör enligt vår mening göra ett uttalande härom. Systemvetenskaplig linje till /högskola är f. n. landets tredje tätort efter och vad gäller personer som arbetar med databehandling, som resultat av en tillväxt inom området informationsbehandling både beträffande den privata och offentliga verksamheten. Den snabba teknologiska utvecklingen inom dataområdet innebär förändringar som ställer krav på såväl problemorienterade kunskaper som systemvetenskapligt kunnande. i har därför vid ett flertal tillfällen framfört förslag om att högskolan i /skall tillföras en systemvetenskaplig linje, 120 poäng, med 30 antagningsplatser. Detta förslag överensstämmer med högskolans upprepade anslagsframställningar. Med hänsyn till frågans stora regionalpolitiska betydelse för länet gjorde en förnyad framställning om inrättande av denna linje. framhöll därvid bl. Det har blivit allt mer uppenbart att , trots betydande resurser inom ADB-området, i många avseenden är perifert när det gäller utvecklingen inom datatekniken och dess tillämpningar. har tidigare påpekat att länet saknar den högteknologiska forskning och utvecklingsmiljö som starkt prioriteras av statsmakterna och företagen i industriella förnyelsebeslut. Kunskapsspridning och teknikspridning är därför insatsområden som kanske är viktigare för utveckling än för många andra läns. Befintliga resurser inom de ADButnyttjande sektorerna av näringsliv och förvaltning liksom inom utbildningen måste sålunda stärkas väsentligt för att dels utvecklingsmöjligheterna i länet fullt skall kunna tillvaratas, dels teknikutvecklingen i mer gynnade landsdelar skall kunna avlänkas och även komma till del. /har sedan starten ett utbildningsprogram inom dataområdet, främst med teknisk inriktning. Dessutom antas f. n. 100 studerande till ekonomlinjen med fördjupningsalternativ mot marknads föring, organisation och redovisning. ADB-utbildning finns inom ramen för en enstaka kurs samt som inslag i ekonomlinjen. Bland övriga utbildningar inom ADB-området i kan nämnas ADB-linjen med 60 antagningsplatser i . Den nuvarande utomordentligt stora bristen på systemvetenskaplig utbildning kan allvarligt påverka den framtida regionala utvecklingen inom dataområdet i . Det är därför av stor vikt att i enlighet med högskolans upprepade anslagsframställningar kunna starta en systemvetenskaplig utbildning vid länets högskola. Den nuvarande kommunala ADB-linjen skulle kunna anpassas till den systemvetenskapliga linjen som en första etapp. Vidare finns goda möjligheter att åstadkomma kopplingar till befintliga program inom högskolans AES- och T-sektor. Vi delar till fullo bedömning och för att på detta område bidra till att utvecklingsmöjligheter kan bli väl utnyttjade är det bl. a. av regionalpolitiska skäl synnerligen viktigt att genom ett uttalande fastslår att denna utbildningslinje bör tillföras / . Ingen minskning av jordbruket i länet De areella näringarna är av stor betydelse för näringsliv. av länets förvärvsarbetande är sysselsatta inom jord- och skogsbruk, varav ca hälften inom enbart jordbruket. För vissa enskilda kommuner överstiger andelen sysselsatta i de areella näringarna och inom flera enskilda församlingar överstiger andelen . Jord- och skogsbrukets betydelse för sysselsättningen i våra glesbygder är således stor och grundläggande som alternativa sysselsättningstillfällen vanligen saknas. Enligt nämnda sammanställning redovisas ca 1 800 personer eller sysselsatta inom livsmedelsindustrin, men den indirekta och inducerade sysselsättningen uppgår till ytterligare ca 3 700 personer eller . Sammantaget sysselsätter jordbruket och livsmedelsindustrin direkt och indirekt av de förvärvsarbetande. Med hänsyn till att eventuellt skall fastställa nya riktlinjer för jordbrukspolitiken vill vi ta upp vikten ur synpunkt av att jordbrukspolitiken ej leder till prispress och minskande åkerareal samt lägre produktion. En sådan utveckling inom jordbruksnäringen skulle nämligen få mycket negativa konsekvenser för hela länet. Inom glesbygderna är jord- och skogsbruk basnäringar och varje begränsning leder till krympande befolkning och svagare serviceunderlag i bygderna. Men även tätorterna är beroende av att jordbruksproduktionen upprätthålls för att livsmedelsindustrins kapacitet och sysselsättningsmöjligheter skall utnyttjas. En minst oförändrad jordbruksproduktion är även betydelsefull för transportsektorn och för alla företag som levererar produkter till jordbruket. Även av miljömässiga och beredskapspolitiska skäl är det av största betydelse att minst nuvarande omfattning på jordbruket bibehålls. En förutsättning för att uppehålla jordbruksproduktionen är lönsamhet för den enskilde jordbrukaren. får därför inte fastställa riktlinjer för jordbrukspolitiken som leder till prispress, vilket i sin tur efter hand får till följd nedläggning av och krympande jordbruksproduktion. Det är heller inte rimligt att man i norra inför ett tvåprissystem på mjölk som skall leda till lägre produktion eftersom här i huvudsak saknas alternativ till mjölkproduktion. Norrlandsstödet behöver även genomföras enligt förslag och med erforderliga uppräkningar motsvarande inflationen. För att förhindra att Norrlandsstödet successivt förlorar i värde bör det inflationsskyddas i enlighet med kravet i vår motion 1983/84:2346 vid föregående . Med hänsyn till jordbrukets såväl regional- och sysselsättningspolitiska som miljö- och beredskapsmässiga betydelse för - liksom självklart även för andra län - bör, enligt vår mening, genom ett uttalande fastslå att en jordbrukspolitik och ett prissystem som kan leda till begränsningar av länets jordbruk och livsmedelsproduktion är oacceptabla. Dessutom bör Norrlandsstödet reformeras på föreslaget sätt samt värdesäkras. Med hänvisning till det anförda hemställs* att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om vikten av att överföra ytterligare uppgifter till de statliga verk o. d. som är lokaliserade till . () () * Se även motionerna 1984/85:2698-2699.