mot · G8022423 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:2423 i m. fl. Samhällets sårbarhet Att vara sårbar Vårt samhälle är sårbart - det konstateras ofta, inte bara i krig, utan i många avseenden redan i fredstid. Denna synpunkt har framförts inte minst när det gäller datasårbarheten, men också när det gäller andra företeelser hos det moderna samhället. Begreppet sårbarhet används ofta som ett diffust begrepp. För att kunna föra en meningsfull diskussion krävs emellertid en viss precisering. Vår utgångspunkt är följande, grundat på de bedömningar som gjorts i olika utredningsrapporter. Begreppet sårbarhet har två viktiga dimensioner: - Känslighet: Känsligheten är hög, om det studerade systemet är lätt att störa, har svårt att anpassa sig till störningar och har svårt att begränsa dessa effekter, samt om det finns aktörer som har möjligheter att utnyttja dessa oavsett om sådan avsikt finns. - Exploaterbarhet: Vi kan tala om stor sårbarhet om känsligheten är hög och det dessutom finns en rimlig hotbild, där denna känslighet kan exploateras eller där stora oavsiktliga skador kan uppstå. - Föreställningar om hot mot oss är alltså en viktig del i bedömningen av vår sårbarhet. Risken för hot utgår ofta från vår rädsla för att viktiga stödsystem är känsliga för sabotage eller olyckor, att utlandsberoende av varor och tjänster är för stort. Många av dagens sårbarhetsproblem beror på den koncentrationsfilosofi som präglat samhällets utveckling. En minskad sårbarhet kan vara kostnadskrävande. Det är därför viktigt att samhällets fortsatta utveckling sker i decentralistisk anda, för att undvika onödig sårbarhet. Framtida kriser och krig kommer på olika sätt att beröra hela samhället och hela befolkningen. För landets förmåga till försvar är det av utslagsgivande betydelse att samhället kan skydda befolkningen och tillgodose dess försörjning och andra väsentliga behov samt stödja det militära försvaret. Vårt försvar inför yttre hot mot vår frihet är en angelägenhet för hela befolkningen. De nödvändiga förberedelserna härför är därmed också en angelägenhet som berör alla delar av samhället. Samhällsutvecklingen skall naturligtvis främst styras av medborgarnas fredstida behov och värderingar. Men den är i flera hänseenden ogynnsam från försvarssynpunkt, bl. a. kan nämnas det ökade utrikeshandelsberoendet, strukturförändringarna inom näringslivet och koncentrationen till allt färre enheter samt nedgången i de kommersiella varulagren. För att begränsa kostnaderna för beredskapsåtgärderna är det enligt vår mening angeläget att större hänsyn tas till de säkerhets- och försvarspolitiska intressena i samhällsplaneringen. Båda supermakterna disponerar särskilda resurser som är förberedda, utbildade och utrustade för sabotage verksamhet. De geografiska restriktionerna är små, även om sabotageresurserna i sig är begränsade. Sabotageaktionerna måste i första hand förväntas syfta till att underlätta kommande militära aktioner. I andra hand kan de också syfta till att skapa uppgivenhet genom att demonstrera samhällets sårbarhet. Det första syftet måste dock antas dominera. Av särskilt intresse från båda dessa utgångspunkter är elförsörjningen och telekommunikationerna, vilkas funktion är viktig både för ett snabbt genomförande av försvarsmaktens mobilisering och för befolkningens trygghet och försörjning. Fjärrvärme och vatten/avloppssystem, som på en mer lokal nivå är centrala för civilbefolkningens situation i ett något längre tidsperspektiv, berörs inte vidare här. Driftsäkerheten hos el- och telesystem är under ostörda förhållanden hög. Enkelt uttryckt innebär det exempelvis att elsystemet tål ett men inte alltid två allvarliga fel utan störningar. av de ca 110 fel som drabbar stamnätet leder till konsekvenser för abonnenterna. Detta innebär å andra sidan att åtgärder för att begränsa konsekvenserna av längre avbrott sällan vidtas, eftersom lönsamheten av sådana åtgärder är låg. I krigstid är däremot sannolikheten för flera samtidiga fel hög. Kommissionen om elförsörjningens sårbarhet ger i sitt betänkande följande bild av känsligheten för elavbrott under förutsättning att inte särskilda åtgärder har vidtagits. Kommissionen bedömde att vi i fred är väl rustade att möta elavbrott på ett halvt till , men att konsekvenserna snabbt växer vid långvariga avbrott, särskilt i bostadsområden. Elavbrott upp till två bör därför tas med i den fredstida planeringen. Se tabell 2:1. Utlandsberoendet uppfattas ofta som ett stort och generellt sårbarhetsproblem. Diskussioner om utlandsberoendet förs gärna utgående från en mer eller mindre total avspärrning liknande den under (som dock inte var total ). Synen på detta har kommit att nyanseras . Inte minst oljekrisen /74 bidrog till att visa att det även finns andra hotbilder. Risken för importbortfall har traditionellt sysselsatt vårt ekonomiska försvar. I de hotbilder som här är aktuella, bör vår ekonomis beroende av export ges ökad uppmärksamhet. Inom den varuproducerande sektorn som helhet var t. ex. 1980 exporten av förädlingsvärdet. I fred finns starka återhållande krafter mot att använda handeln som påtryckningsmedel. Det finns emellertid ett grått område mellan fred och avspänning" och krig i , där dessa återhållande krafter successivt försvagas om de strider mot överordnade strategiska intressen. I en sådan grå zon skulle handelsstörningar kunna få långtgående effekter på vår ekonomi som vår handlingsfrihet att hantera en sådan kris är begränsad. Finns det då förutsättningar för sådana störningar eller påtryckningar? I ett läge med ytterligare intensifierad kapprustning kan strävan att undanhålla avancerad teknologi bli än mer accentuerad. Allt fler områden speciellt inom elektroniksektorn har både militära och civila tillämpningar och kan därmed bli föremål för exportkontroll. Inom ramen för arbetet med att ta fram de perspektivplaner som skall ligga till grund försvarsbeslut studeras elförsörjningens och telekommunikationernas sårbarhet. Elförsörjningens sårbarhet har dessutom utretts särskilt av en kommission som tillsattes mot bakgrund av elbrottet . Beredning av kommissionens betänkande pågår. Se tabell 2:1. Känslighet för elavbrott för olika funktioner (utan prioritering) kan falla ner. Flygsäkerheten kan äventyras. Systemet stannar och information kan förloras. Processen stannar med lång återstarttid som följd. (Respiratorer, dialys osv). Smält material "hängande i traverser måste "tas ned". Systemet stannar utan informa Fjäderfäuppfödning i stora anläggningar Instängda i hissar upplever obehag särskilt om ingen kontakt med personer utanför nås. Obehag för instängda i tunnlar. Ugnar, rör sätts igen. återstarttid upp mot dygn. Risk för skador i masugn m m. Känslighet för elavbrott för olika funktioner (utan prioritering) (forts.) Utebliven ventilation kan leda till att djuren kvävs. 1 högtbelägna områden blir allt fler utan vatten. Smältor stelnar i ugnar, många Skador beroende genom torka eller frysning. Stora delar av nätet riskerar inläckage av förorenat vatten. Problem särskilt i vårdinstitu Hygien, mat. Risk för juverinflammation och bestående avkastningsminskning. Tågdriften upphör nästan helt även om drivström finns. Brist på vatten och lämplig föda. Kylda och frysta livsmedel förlorar sin hållbarhet och förstörs successivt. Distributionen av livsmedel till konsumenterna får svårigheter. (i vissa hus). Risk att den biologiska reningen kollapsar, med återstarttider på . Många arbetsplatser samt serviceinrättningar stängda. Problem boljar uppstå: Bränslereserverna tar slut (för tele- och radionät), behov av tillsyn uppstår. Riskerna för stopp på grund av fel ökar. Till följd av den långtgående datoriseringen har samhällets sårbarhet ökat, inte bara när det gäller kris eller avspärrning för vårt land utan också i fredstida verksamhet. Ett led i att minska samhällets sårbarhet till följd av datoriseringen är att genomföra den decentralisering som vi angivit ovan. (SÅRB) har arbetat med åtgärder för att minska sårbarheten i fysisk bemärkelse. Detta har varit lovvärt och det är viktigt att detta följs upp vid utvecklingen av olika system. Sårbarheten i samband med databehandlingen har behandlats av sårbarhetskommittén (SÅRK). har på uppdrag av överstyrelsen för ekonomiskt försvar utrett sårbarheten i krig hos fjärrvärmeanläggningar och föreslagit vissa åtgärder. Ett särskilt projekt rörande samhället i kris och krig (SKRIK) pågår också. har på regeringens uppdrag utrett hur totalförsvarets intressen skall kunna tillgodoses i den fredstida samhällsplaneringen. föreslår i ett betänkande, som lämnades , bl. a. att myndigheterna skall vara skyldiga att ta beredskapshänsyn i den övergripande fredstida planeringen. Betänkandet är f. n. ute på remiss. livsmedelskommitté, som har slutfört sitt arbete , har enligt sina direktiv haft till uppgift att studera och föreslå åtgärder för att minska sårbarheten inom livsmedelsförsörjningen. Vi anser dock att livsmedelskommittén alltför litet beaktat de synpunkter som finns beträffande sårbarhetsfrågorna inom livsmedelsområdet. Vi vill i det följande ge ett exempel på de sårbarhetsproblem som finns inom ett område, nämligen livsmedelsområdet. Målsättningen med jordbrukspolitiken har varierat , inte bara i utan även i andra industriländer. Ett övergripande syfte har dock för samtliga länder varit det beredskapspolitiska målet. Genom att trygga en egen livsmedelsproduktion för befolkningen når man med detta en ökad säkerhet mot sårbarhet på livsmedelsområdet vid kris eller krig. Varje jordbruksutredning har därför lagt ner ett betydande arbete för att studera jordbruket och livsmedelsproduktionen sett ur beredskapssynpunkt. En expertgrupp till livsmedelsutredning har publicerat ett delbetänkande om sårbarhetsfrågor (Ds Jo 1984:11). Arbetet som belyser sårbarheten i livsmedelsproduktionen innehåller en rad fakta som vi vid dagens överskottsdiskussioner knappast tänker oss. har debatten om jordbruket och livsmedelsindustrin präglats av växande överskottsbekymmer. Återkommande köttreor och diskussion om rekordskördar har gjort oss blinda för vad som kan hända vid ett krisläge. En betydande del av den produktion som sker i jordbruket och livsmedelsindustrin är beroende av importerade produktionsmedel. Dessa importerade produktionsmedel finns f. n. i alla led från råvaruproducent fram till konsument. Jordbruket köper gödselmedel och fodermedel från utlandet för att på det sättet få hög avkastning på åkerjord och Men det sker också med hjälp av importerade kemikalier och till största delen importerade maskiner. De hypermoderna mejerier och slakterier som vi är stolta över är beroende av importerad datateknologi. Livsmedelshanteringen kräver vidare stora mängder drivmedel och plaster för att fungera hygieniskt och rationellt. En stor del av transporterna på våra vägar är frakt av livsmedel eller livsmedelsråvaror mellan starkt specialiserade enheter. Detta är en utveckling som drivits fram under i avsikt att förbilliga produktionen av livsmedel. Frågan är om det verkligen går att förse svenska folket med mat i ett krisläge när vi löper risk att sakna många av de hjälpmedel som vi vant oss vid och som är nödvändiga i dagens produktion. Vid utbrott hade vi en åkerareal på 3,6 miljoner ha, nära 2 miljoner kor och 600 000 hästar som svarade för dragarbetet i jordbruket. hade vi ca 300 000 jordbruk i landet. Djuren svarade för största delen av den gödsel som tillfördes åkrarna. Jordbruk med binäringar sysselsatte mer än en tredjedel av alla yrkesverksamma. Svenskarnas matsedel bestod av betydligt mera mjöl, potatis och rotfrukter än dagens. De omfattande ransoneringar som tillämpades var egentligen inte så mycket en följd av avspärrningen som att man fick mycket dåliga skördar beroende på vädret. Många ransoneringar hölls dock kvar ända beroende på krigets följdverkningar. Läget normaliserades alltså inte förrän . sårbarhetsgrupp har försökt belysa nutida möjligheter att förse det svenska folket med mat i ett krisläge. Sedan förra avspärrningen har åkerarealen minskat , som befolkningen ökat . Men vi har i fredstid ett bättre försöijningsläge än . Men detta hänger samman med den mycket stora import av gödsel och foder som är nödvändig för dagens jordbruksdrift. Gruppen redovisar att vi i ett krisläge måste införa en mycket sträng ransonering av livsmedel. Vi måste helt enkelt gå tillbaka till samma livsmedelsransoner som under . Den livsmedelsstandard som då erbjöds anses vara en miniminivå för att befolkningen inte skall ta skada. Den tänkta livsmedelsransoneringen innebär att vi får fri tillgång till mjöl, potatis och mjölk. Ransonerna av kött, fläsk och ägg måste skäras ner till ett minimum eftersom det inte finns tillräckligt med foder inom landet vid en avspärrning. Sårbarhetsgruppen visar att den s. k. kriskosten kan produceras vid dagens åkerareal , om omfattande beredskapslager läggs upp av handelsgödsel och proteinfodermedel. elektrolysbaserad ammoniakfabrik byggas plus ett par fabriker som producerar protein ur sulfitfabrikernas avfallslutar. När beslut är tagna och fabrikerna byggda kan vi alltså ge befolkningen en kost som motsvarar den som vi hade under . Expertgruppen utgår alltså ifrån att beslut fattas när en kris inträffar om att investera i fabriker för mer än som sedan skall lösa våra försörjningsproblem . Eftersom proteinet fås som en restprodukt vid sulfitfabrikerna måste man då också utgå från att dessa exportindustrier hålls i gång även vid en avspärrning. I annat fall blir det naturligtvis inga avlutar att göra protein av. Detta visar mycket klart hur sårbar vår livsmedelsproduktion är . Öka åkerarealen, inte minska I en alternativ beräkning påvisas att, om vi inte får tillgång till en minimikvantitet handelsgödsel som motsvarar en tredjedel av dagens förbrukning, måste åkerarealen öka till mellan 3,3 och . Inte mindre, som framförts i debatten. Det torde stå helt klart för de flesta att det inte är möjligt att nyodla en halv miljon hektar i ett krisläge när vi knappt har drivmedel till traktorer och lastbilar. Utan handelsgödsel måste matransonerna alltså ytterligare skäras ner. Detta drabbar framför allt mjölkproduktionen. Även konsumtionsmjölken måste alltså ransoneras i ett sådant läge. Därtill måste man utgå från att potatiskonsumtionen måste ökas dramatiskt. Man räknar med att det svenska folket då måste äta ca 7 hg potatis per person och dag för att få tillräckligt med näring. Vi äter drygt 2 hg potatis per dag. Men för att få fram den kvantiteten potatis måste sannolikt potatisodlingen femdubblas. Denna ökning bedöms dock knappast vara praktiskt möjlig att genomföra eftersom jordbruket numera är hårt specialiserat, maskiner saknas och lantbruksbefolkningen har minskat med två tredjedelar sedan kriget. Lantbrukarna är dessutom ofta nyckelpersoner i det militära försvaret på grund av sin mångsidighet. Sårbarhetsgruppen har tagit kontakt med företrädare för livsmedelsindustrin och handeln. Även här påvisas att senare tiders rationaliseringar i form av datorisering och nya material inneburit en ökad sårbarhet. Dagens moderna anläggningar är oftast datorstyrda och därmed mycket sårbara. Företrädare för branscherna menar dock att reservsystem finns uppbyggda så att rutiner kan ta över när reservdelarna till datorerna tar slut. Värre är det då med transporterna och förpackningarna. Livsmedelstransporterna kräver betydande resurser eftersom avstånden är långa både från primärproducent till industri och från industri till konsumenten. också sofistikerade förpackningar där plast oftast ingår. Plast är ju som bekant baserad på oljeprodukter och blir en bristvara i ett krisläge. Det kan alltså starkt ifrågasättas hur distributionen av mjölk skall kunna gå till i ett krisläge, när allt fler mjölkflaskor nu rostat sönder på grund av tankhämtningar. En möjlig åtgärd skulle vara att transportera mjölken till bryggerierna där man sedan kunde tappa mjölken på flaskor. 1 vissa fall är vi ytterst sårbara. Kriskosten går ut på en ökad konsumtion av mjöl och bröd. Behovet av jäst kommer därför att öka. Problemet är emellertid att vi endast har en enda jästfabrik i landet. Genom tämligen enkla sabotage kan egentligen hela brödproduktionen slås ut genom att fabrikationen av jäst saboteras. Självfallet skulle dagens hypermoderna datorstyrda bagerier få svårt att få fram tillräckligt med bröd i ett sådant läge. Likaså framgår det att vi bara har en fabrik för framställning av vegetabilisk olja. Fabriken som ligger i kan bli svår att ersätta. Jämfört med problemen att få fram jordbruksprodukter i tillräcklig mängd verkar livsmedelsindustrins problem dock vara möjliga att övervinna. Ett land är lika sårbart som dess jordbruk Slutsatsen blir egentligen att ett land är lika sårbart som dess jordbruk. Ändå har gruppen inte berört frågan vad som händer om t. ex. skulle ockuperas eller på annat sätt slås ut. Över huvud taget har inte de regionala försörjningsproblemen kopplade till olika försvarspolitiska och säkerhetspolitiska situationer belysts tillräckligt. Lantbrukets sårbarhet kan också ses utifrån den känslighetsanalys som utredningen elförsörjning gjort för jordbrukets vidkommande. Känslighet för elavbrott inom livsmedelssektorn Fjäderfäuppfödning i stora anläggningar Utebliven ventilation kan leda till att djuren kvävs. Skador beroende genom torka eller frysning. Risk för juverinflammation. Brist på vatten och lämplig föda. Kylda och frysta varor förlorar sin hållbarhet. Distributionen till konsumenterna får svårigheter. Detta är några exempel ur SOU 1984:69 på hur elavbrott slår på vissa funktioner inom livsmedelsområdet. Utdrag ur tabell. En självklarhet borde vara att man inom varje blockorganisation tillhandahåller extra oljeaggregat för lantbruket. Vi anser att man i direktiven till försvarskommittén inte tillräckligt har beaktat de övergripande sårbarhetsproblemen. Särskilt gäller detta data, energitillförsel, elektronik och livsmedel. Vi anser därför att försvarskommitté bör ges i uppdrag att utreda de övergripande sårbarhetsområdena i enlighet med motionen i syfte att föreslå konkreta åtgärder för att minska sårbarheten i det svenska samhället. Med anledning av vad som i motionen anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att försvarskommitté bör få i .uppdrag att föreslå konkreta åtgärder för att få till stånd en helhetssyn på sårbarhetsfrågorna, i enlighet med vad som anförs i motionen. () () () () () ()