mot · G8022097 · 1985-01-24 00:00:00 — 1984/85 2097-2103 Motion 1984/85:2097 m. fl. Den svenska välfärden har vuxit fram tack vare enskilda initiativ och fri konkurrens. En fortsatt positiv utveckling förutsätter att marknadsekonomin stärks. Fri konkurrens driver fram effektivare produktionsmetoder samt billigare och bättre produkter. Det leder till god hushållning med tillgängliga resurser. Vårt ekonomiska system måste bygga på konsumentens fria val, på frihet att starta och driva företag och verksamheter och på enskild äganderätt. Den enskilda äganderätten ger individen en trygghet och ett oberoende som inte finns i ett socialistiskt samhälle. I den ideologiska debatten mot marknadsekonomin varnas ibland för att låta utvecklingen styras av anonyma marknadskrafter. Men det är marknadskrafternas styrka att de är anonyma. De som påverkar utvecklingen i utgörs av åtta miljoner konsumenter, några hundratusen små och stora företag samt - på grund av vårt stora internationella beroende - av miljoner konsumenter och tusentals företag i utlandet. Marknadskrafterna är anonyma därför att de är så många. Just i detta faktum ligger fördelen i att förlita sig till marknadskrafterna framför att koncentrera den ekonomiska makten till ett fåtal namnkunniga personer, till politik eller till av dem utsedda administratörer eller förvaltare. Den grundläggande förutsättningen för en positiv utveckling i hela landet är därför att det förs en ekonomisk politik som kan skapa tillväxt i den svenska ekonomin. Utvecklingen kännetecknas av en låg och instabil tillväxt. Trots detta har den offentliga sektorn tillåtits expandera mycket kraftigt, för att nu uppgå till nästan tre fjärdedels procent av BNP. är motor i det svenska näringslivet Under en följd av år utvecklades den föreställningen att storstadsregionernas tillväxt ledde till en utsugning av landet i övrigt. Storstadsregionerna skulle därför dela med sig av välståndsutvecklingen. Omfattande verksutflyttningar m. m. sattes i gång som etablering i storstadsregionerna på olika sätt motverkades. Länsplaneringen och planeringstalen för befolkning används som instrument för att dämpa tillväxten. Detta leder till stagnation inte bara i utan i hela landet. Ekonomiskt positiva betingelser måste tvärtom tas till vara och förstärkas 3 sami Nr 2097-2103 där de finns, och den befolkningstillväxt som föranleds av expansion i näringslivet och dess behov av arbetskraft får ej hindras. Den är enbart positiv för hela landet. För vår industriella utveckling totalt i landet och för vår exportindustris avsättningsmöjligheter är en stark bra. Den måste därför tillåtas växa av egen spontan kraft och förstärkas - för hela landets skull. I finns den moderna tekniken, driftiga företagare och innovatörer samt utbildningsresurser som är nödvändiga förutsättningar för utveckling och framsteg i landet. Vi kan inte tillåta oss att försvåra tillväxt där den är möjlig, bara för att den inte är möjlig överallt. Det är också fel att tro att en positiv utveckling i betyder ett hot mot landet i övrigt. Tvärtom är en motor i svenskt näringsliv. arbetsmarknad kännetecknas av en dominerande tjänstesektor med ett stort inslag av statlig och verksamhet. Tillverkningsindustrin har successivt flyttats ut från regionens centrala delar till dess ytterdelar och i stor utsträckning till andra regioner. med dess centrala funktioner och den service som regionen erbjuder har allra största betydelse för hela landet och dess utvecklingsmöjligheter. Viktigt för att regionen skall kunna fullgöra dessa funktioner är emellertid att vi kan utveckla en varierad arbetsmarknad. I diskussionen kring industrisysselsättningen inom regionen uppmärksammas främst storindustrin. Den breda verksamhet som bedrivs inom hantverks-, service och småindustri glöms lätt bort. är ett av vårt lands småföretagarcentra. Det finns i ca 35 000 små och medelstora företag. Ungefär 7 000 är industriföretag och av dem har ca 5 000 färre än 5 anställda. En stor del av näringslivets ledningsfunktioner och framtidsplanering är också lokaliserad till liksom kvalificerad konsultverksamhet, centra för produktionsutveckling, en lång rad dataföretag m. m. Företag med långt driven specialiseringsgrad hör också till bilden av en högt utvecklad storstadsregion. Alla dessa verksamheter är starkt konjunkturkänsliga och beroende av gynnsamma arbetsvillkor för att kunna fullgöra sina uppgifter. En av länets viktigaste källor för industriell vidareutveckling ligger i kopplingen mellan företagen och forskningen. Närheten till utbildning och forskningscentra har stor betydelse för den avancerade elektronik- och dataindustrin samt för bioteknik, medicin m. m. Dessa industrier har stor betydelse för vårt land, för våra internationella kontakter och för vår handel. För småföretag med anställd personal är arbetskraften en av de viktigaste och ofta den dyraste produktionsfaktorn. Tillgången på lämpligt utbildad arbetskraft beror i hög grad av arbetsmarknaden i allmänhet i regionen, där rörligheten, in- och utflyttning av arbetskraft, har betydelse. gionen har en gynnsam situation med ganska stor rörlighet i en omfattande arbetsmarknad. Det har visat sig att arbetsförmedlingens möjligheter att matcha rätt arbetssökare och rätt arbetsgivare är begränsad. En effektivare arbetsförmedling skulle uppnås om privata arbetsförmedlingar tilläts. Detta skulle gagna såväl regionen i stort som den enskilde arbetssökanden. Arbetskraftsförsörjningen i måste bli bättre. Den kunskapsintensiva industri som dominerar i är känslig för brist på yrkesutbildad arbetskraft. En effektivare arbetsförmedling skulle uppnås om även privat arbetsförmedling tilläts. Av länets sysselsättning är andelen jobb i tjänstesektorn jämfört med landet i dess helhet, . Den offentliga sektorn har den största andelen och kostar stat och kommun mycket skattepengar. Av de privata tjänsterna är det uppdragsverksamhet, rekreation och kultur som expanderat mest. Alltför liten uppmärksamhet har ägnats åt de konkurrensstörningar som härrör från den snabbt växande offentliga sektorn, som också snabbt försämrar samhällsekonomin. Särskilt gäller detta benägenheten hos statliga och kommunala instanser att producera varor och tjänster i egen regi trots att den fria marknaden erbjuder bättre och billigare alternativ för skattebetalarna. Exempel finns också på att offentliga organ använder skattemedel och monopolintäkter för att genom underprissättning kunna expandera på nya marknader. Det finns stora möjligheter att underlätta för hantverks-, service och småindustriföretagen och därigenom medverka till en varierad arbetsmarknad i regionen genom att t. ex. ompröva verksamhet som bedrivs i egen regi i offentlig förvaltning och genom en seriös upphandlingsverksamhet. Genom en ökad upphandling av varor och tjänster hos de seriösa företagen ges dessa bättre arbetsförutsättningar i konkurrensen med svartjobb m. m. Förutom att entreprenadverksamheten oftast är billigare för skattebetalarna än egenregiverksamheten ges större möjligheter till ett rikare serviceutbud än regionen erbjuder genom den flexibilitet och marknadsanpassning som de mindre och medelstora företagen kan erbjuda. Inom vårdsektorn i länet finns stort utrymme för och efterfrågan på privata alternativ. Inom missbruksvården finns redan nu många exempel på hur ideella organisationer kan både till lägre kostnader och med bättre resultat driva institutioner. Det är angeläget med enskilda vårdhem i olika form, konvalescenthem, barnhem, ja även mindre sjukhus. En förutsättning för att de privata alternativen skall ha konkurrensmöjligheter är emellertid att det s. k. Dagmarförslaget rivs upp och att privata vårdgivare ges samma ersättning från sjukförsäkringssystemet som de offentliga. För den landstingsdrivna vården utgör de privata vårdalternativen en avlastning och en stimulans i form av konkurrens. Inom har en rad statliga verk och organ sina centrala förvaltningar. Det gäller verk såsom och . gäller också en rad myndigheter och institutioner. För de affärsdrivande verken såsom t. ex. gäller ofta att de både har uppgiften att vara myndighet och tillståndsgivare och att bedriva affärsverksamhet. Denna sammanblandning är olycklig. Om den affärsdrivande verksamheten skiljs ut renodlas myndighetsfunktionen och man befrias inom den affärsdrivande verksamheten från misstanken om eventuellt gynnande av de egna produkterna vid tillståndsprövning. är en renodling av affärsverksamheten en stimulans i sig genom att konkurrensen på marknaden ökar. Målsättningen bör vara att avskilja affärsverksamheter frän myndighetsfunktion och att också privatisera där så är möjligt och lämpligt. Vid privatisering bör de anställda kunna erbjudas förköpsrätt till aktier. finns en rad bolag som kan avskiljas och privatiseras, såsom speditionsverksamhet, resebyrå, busstrafik m. m. I kan också nämnas de statsägda flygplatserna som skulle kunna utgöra ett gemensamt aktiebolag. En satsning på som spjutspets och kontaktpunkt internationellt kan då accentueras genom särskild för näringslivet intressant service, knuten till . Efterfrågan på privata skolalternativ är i större än på andra håll i landet. Det har samband med det internationella och varierade befolkningsunderlaget, kulturutbudet, de internationella kontakterna, utvecklingstrycket m. m. De fria skolornas etablering bör inte begränsas utan även här bör efterfrågan få gälla. Statsbidrag bör utgå på samma förutsättningar i alla skolformer. En privatisering av delar av den offentliga verksamheten skulle medverka till ett rikare och mer varierat service- och varuutbud och till en lägre kostnad. Om delar av den service och tillverkning som ges i offentlig regi förs över till privata företag medverkar även detta till en mer varierad arbetsmarknad. Etableringsrätten för privata alternativ bör vara självklar. I behövs ett brett utbud av trafik för att klara våra olika omfattande samlade behov av transporter. I den inre tätbefolkade delen av skall kollektivtrafiken utgöra basen. I de stora ytterområdena däremot saknas ibland förutsättningarna för kollektivtrafik. Här är bilen ett nödvändigt komplement. Privata bussalternativ bör övervägas för ytterområdena, viss tvärtrafik och vissa tider . Det trafikpolitiska målet är en välfungerande kollektivtrafik till begränsade kostnader för skattebetalarna. Trafiken skall utformas efter trafikanternas - konsumenternas - behov och efterfrågan. För glesbygdens befolkning och för särskilt utsatta grupper som exempelvis rörelsehandikappade har samhället ett särskilt ansvar att erbjuda fungerande transporter. Större delen av kollektivtrafiken bör göras ekonomiskt självbärande. Trafikanterna skall erbjudas största möjliga valfrihet i sitt resande. Kollektivtrafikens bästa konkurrensmedel gentemot enskilt resande är standarden och därmed sammanhängande service. För att utveckla denna bör en friare konkurrens kunna råda mellan enskilda och samhällsägda trafikföretag. Höjd standard skall betalas direkt av trafikanterna. Detta torde vara den överlägset bästa möjligheten att utröna trafikanternas egna prioriteringar och att utnyttja våra resurser på bästa ekonomiska sätt. En överenskommelse har träffats mellan staten, SL och SJ om en trafiksatsning på 3 miljarder. Denna överenskommelse har godkänts av . På såväl regional nivå som på riksnivå har moderata samlingspartiet motsatt sig detta. Skälet är framför allt att trafikproblem med flaskhals vid kunnat lösas betydligt billigare och snabbare genom direktbuss-trafik. Överenskommelsen innebär också att en stor andel av kostnaderna för att lösa SJ:s driftproblem belastar och på grund av investeringens storlek också att landet i övrigt ges mindre investeringsutrymme. Flygplatsfrågan i har diskuterats livligt. På grund av behovet av en andra flygplats i , kommuns socialistiska majoritets ovilja att förnya , bostadsintressens önskan att bebygga Brommamarken m. m. har ett alternativ med en flygplats söder om diskuterats. Den kostnad som för detta alternativ kommer att belasta stat och kommun både investerings- och driftkostnadsmässigt är i dagens ekonomiska situation inte rimlig. som kompletteringsflygplats i - vilket också trafikalt är ett bättre alternativ - bör prioriteras. På grund av att anslaget till byggande av vägar i stor utsträckning tillfallit objekt i landet i övrigt samt att det sysselsättningsanslag som används för vägbyggnad och vägreparationer också till största delen tillfallit andra regioner, har länets vägnät starkt förslitits och den nödvändiga kompletteringen av vägnätet i bl. a. vad beträffar tvärförbindelser och kringfartsleder försenats. Även i detta hänseende är prioriteringen av anslag från staten och storleken av statens satsningar en fråga som inte bara angår . Tvärförbindelser inom regionen betyder nämligen att den stora satsningen på kringleder och utbyggnader av spårnätet kan minimeras. En utbyggnad av tvärförbindelser skulle innebära att som arbetsmarknad kan fungera bättre. Arbetsresorna kan förkortas varigenom skatteintäkterna ökar. Den satsning på tvä stora kringfartsleder , nämligen Arlandale den och , som aviserats från regeringen måste av ekonomiska skäl avvisas. , som prioriterats av en rad remissinstanser, bör ge en tillfredsställande trafiklösning. Den dubbelinvestering som även i detta hänseende med ringa effekt görs i innebär en begränsning vad gäller andra investeringar och bör avvisas. I råder obalans beträffande vägförsörjningen. I stället för den ovan beskrivna halvmiljardsatsningen på bör övervägas om den planerade Orlångsleden kan prioriteras. För de berörda kommunernas näringsliv kan denna led innebära stora samhällsekonomiska och sociala vinster. De nyttosynpunkter och den prioriteringsordning som brukat gälla för samhällsinvesteringar av denna storleksordning bör tillämpas, och strävan bör vara att finna det såväl ekonomiskt som trafiktekniskt fördelaktigaste alternativet. som landets internationella kontaktpunkt är det svenska näringslivets och statens kontaktpunkt med utlandet. av de börsnoterade företagens huvudkontor finns i och de viktigaste bankerna och finansieringsinstituten. Till har förhandlingar, transaktioner och nationellt beslutsfattande koncentrerats. Dessa funktioner inkl. konferenser, kongresser och möten mellan svenska och internationella beslutsfattare är en viktig del av nationella funktion. I de internationella organisationernas föreställningsvärld kan man urskilja konturerna av en internationell affärsvärld. Denna består av ett internationellt ortsystem av storstadsregioner sammanbundna av internationella flyglinjer eller expresståg. Mellan dessa regioner rör sig kontaktberoende befattningshavare på väg till och från sammanträden och konferenser. Med flygets utveckling har antalet terminaler i det internationella flygsystemet minskat. De orter som har internationella flygplatser har blivit alltmer tillgängliga. Man kan i det sammanhanget ha anledning att varna för Norrlandsproblem på internationell nivå. problemregioner ligger i utkanten av resp. land eller större region. är som landets i särklass viktigaste kontaktpunkt mellan det nationella och internationella ekonomiska systemet och som en ort i ett internationellt ortsystem särskilt utsatt för förändringar. Det är den region i landet som riskerar att förlora viktiga funktioner både till utländska storstäder och till s. k. storstadsalternativ inom landet om inte huvudstadsoch storstadsrollen försvaras och förstärks. Alternativet till som internationell kontaktpunkt för det svenska näringslivet kan nämligen vara . En kvalitativt stark bromsar den utveckling mot att hela landet blir en filialregion för europeiska företag eller organisationer, som vi kan riskera. funktion som huvudstad och centrum för nationell näringsutveckling och internationell handel och politik bör förstärkas. Detta kan ske genom att avbyråkratisera och avreglera marknaden för framför allt de små företagen, genom att acceptera och bejaka tillväxten i , genom att ytterligare förbättra servicen och förstärka som port mot omvärlden, genom att på olika sätt underlätta arbetsmarknadens funktion i med omnejd, genom att utländska etableringar av företag och organisationer i huvudstadsregionen underlättas. Bestraffning av kommuner som sänker skatten Ett stort problem i landet är den kommunala sektorn och de allt högre kommunala skatterna. En strävan bland de kommunala förtroendemännen bör vara att stoppa den kommunala expansionen och så långt möjligt sänka skatterna. Detta bör kommunerna på allt sätt uppmuntras till. Bestraffning av kommunalekonomisk återhållsamhet i form av t. ex. indragning av statsbidrag till vissa kommuner i , som finansministern enligt uttalanden tycks överväga, är direkt stötande. Om politikers strävsamhet till fromma för sina kommuninnevånare belönas med konfiskation från staten undermineras den kommunala självständigheten och grunden för vårt demokratiska system. o att planeringstalen och länsplaneringen inte får användas som instrument för att dämpa tillväxten i , o att privat arbetsförmedling måste tillåtas i länet med tanke särskilt på den högteknologiska industrins och näringslivets snabba behov av kvalificerad och specialutbildad arbetskraft, o att de konkurrensstörningar som beskrivs i motionen och som är en företeelse särskilt tydlig i storstadslänen med stor offentlig sektor särskilt bör studeras, o att privata alternativ på olika områden inom den offentliga sektorn i länet bör uppmuntras, o att behovet av en bättre vägförsör jning i vissa delar av skall uppmärksammas, o att /funktion som landets port mot utlandet skall förbättras, o att utländska etableringar av företag och organisationer i huvudstadsregionen skall underlättas, o att bestraffning av kommuner i som sänker skatten inte får ske. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utvecklingen av . () () () ()