mot · G8021035 · 1985-01-23 00:00:00 — i och inom livsmedelsområdet En stor del av livsmedelsproduktion och livsmedelsindustri är koncentrerad till . I är av markarealen . eller 14 000 av landets livsmedelsindustrisysselsatta finns i länet. I fem kommuner inom utgör andelen livsmedelsarbetare av det totala antalet industrisysselsatta inom kommunen. Sysselsättningsutvecklingen inom både den skyddade och den konkurrensutsatta livsmedelsindustrin har också varit gynnsammare i än i riket i övrigt. i har gjort en inventering över utveckling och utbildningsbehov inom livsmedelsindustrin i länet. I utredningsmaterialet konstaterar man att det skett en förskjutning från mindre till större arbetstillfällen inom samtliga delbranscher inom livsmedelsområdet. Denna utveckling kan ses som ett tecken på den oligopoltendens som f. n. finns inom livsmedelssektorn. Det är en utveckling som står i strid med konsumentintressena, som ofta ser småföretagaren inom livsmedelsbranschen som en garant för kvalité och kontinuerlig dagligvaruservice. De små företagen står också ofta för kreativitet och nyskapande och har en större förmåga att anpassa produktionen efter de krav och förväntningar som konsumenten ställer. Tyvärr får dessa företag allt svårare att hävda sig i konkurrensen på grund av bl. a. gammalmodig teknik och utrustning och på grund av bristande resurser och tid för egen teknikutveckling inom företaget. En utbildning för småskalig teknik inom livsmedelsbranscherna skulle därför vara ett viktigt led i vår strävan mot en fortsatt produktutveckling av och en bättre kvalité på våra livsmedel. En sådan utbildning skulle också vara ett väsentligt inslag i den exportsatsning av svenska livsmedel, som livsmedelskommittén förordat. inventering visar att företagen upplever ett behov av en allmänt kompetenshöj ande utbildning för livsmedelsarbetare. Man förutser också att en ökad export, av företrädesvis högförädlade livsmedel, kommer att kräva utbildningsinsatser för att skapa förståelse för de krav och kvalitetsaspekter, som andra marknader ställer på livsmedelsprodukter. Av det redovisade framgår att det föreligger ett behov av nya utbildningsinsatser inom livsmedelsområdet. Utbildningen bör ha en inriktning på biokemi och teknik och ha till syfte att utveckla produktionsteknik för små och medelstora företag. Utbildningen bör också tillgodose det behov av utbildning som en ökad 1 1984/85.3 sami. satsning på export inom livsmedelsområdet kommer att medföra. Den teknikinriktade utbildningen bör ha en sådan bredd, att flera branschområden kan komma i fråga. En utbildning av det slag som här beskrivits, bör lämpligen lokaliseras till , som i sig självt utgör ett naturligt centrum för länets och landskapets jordbruks- och livsmedelsproduktion. I Eslövs, , och Bjuvs kommuner uppgår livsmedelsindustriarbetarna till av det totala antalet industrisysselsatta (uppg. I , som 1982 hade sysselsatta inom livsmedelsindustrin, startade ett nytt slakteri sin verksamhet under 1984.1 Höörs kommun pågår dessutom en intressant försöksverksamhet med algodling i , som kan bli av stort intresse även för livsmedelsindustrin. En lokalisering av ovan angivna utbildningscentrum till skulle bidra till att skapa regionalpolitisk balans i länet och bli ett naturligt centrum för såväl elever som livsmedelsindustrin i hela länet. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna behovet av en allmänt kompetenshöjande utbildning inom livsmedelsområdet med inriktning på teknik- och produktionsutveckling i små och medelstora företag och på den produktutveckling som en ökad exportsatsning kommer att medföra.