mot · G802296 · 1985-01-10 00:00:00 — 1984/85:296 m. fl. En ramlagstiftning för ideella föreningar Den enskilde medlemmens rättigheter och skyldigheter inom en organisation, liksom medborgarens ställning gentemot olika organisationer, har visat sig har blivit allt viktigare frågor och uppmärksammats alltmer. Det största intresset och den starkaste kritiken har därvid kollektivanslutningen av fackföreningsmedlemmar till det socialdemokratiska partiet föranlett. Trots att åtta gånger uttalat sig emot denna för vår demokrati helt främmande form för anslutning av medlemmar till ett politiskt parti fortgår denna verksamhet. Frågan om kollektivanslutningen tar vi dock inte upp i denna motion eftersom krav på lagstiftning som förhindrar kollektivanslutning behandlas i andra riksdagsmotioner från centerhåll. Flera händelser och förhållanden har aktualiserat frågan om eventuellt behov av lagstiftning för att skydda medlemmens ställning också utöver skyddet mot att bli kollektivt ansluten till ett politiskt parti. Som exempel på sådana händelser kan erinras om uppmärksammade fall av uteslutning eller hot om uteslutning av medlemmar samt fall där förening avtalat med visst försäkringsbolag om kollektiva försäkringar för sina medlemmar utan att ha inhämtat medlemmarnas samtycke. När det gäller övriga samhällsmedborgares förhållande till vissa organisationer kan nämnas fackföreningarnas blockader dels mot enmansföretagare utan anställda, dels mot företagare utan anställda som är medlemmar i den blockerade organisationen. Mot denna bakgrund finns det starka skäl för att noggrant överväga behovet av samhälleliga regler för den enskildes grundläggande rättsställning inom och gentemot en organisation. Det bör, förutom skyddet mot kollektivanslutning som bör regleras i särskild lag, enligt centerförslag vid 1983/, exempelvis gälla rätten att bli medlem i, rätten till utträde ur och rätten att stå utanför organisation, rättigheter och skyldigheter vid hot eller beslut om uteslutning samt kollektiva beslut som gäller medlemmens förhållande utanför områden som är organisationens uppgifter. Ytterligare frågor där lagreglering kan övervägas är minoritetsskyddet, ekonomi och revision, skadeståndsskyldighet, ansvar för uppkomna förbindelser och upplösning av förening. Andra motiv för överväganden av någon form av lagreglering är de viktiga funktioner som föreningar - organiserade som ideella - har i vårt moderna samhälle. Det gäller både som företrädare för sina medlemmar och som 1 1984185.3 sami. handhavare av uppgifter som de anförtrotts av samhället. Föreningar fullgör både för den enskilde och för samhället betydelsefulla uppgifter på många olika områden exempelvis inom facklig, politisk och humanitär verksamhet samt i religonsutövning, vetenskap, forskning och idrott. Trots den stora betydelse som olika organisationer har saknas lagreglering av grundläggande karaktär beträffande organisationerna och medlemmarnas ställning. Jämför man med ekonomiska föreningar har det alltid varit naturligt att det funnits en lagstiftning gällande dessa. Lagen om ekonomiska föreningar innehåller dels regler motsvarande aktiebolagslagen för aktiebolagen, dels bl. a. regler om medlems rättigheter och skyldigheter samt minoritetsskydd. Det finns alltså för denna typ av föreningar bestämmelser som reglerar medlemmens ställning. I har vid ett flertal tillfällen motionsledes framförts krav på utredning av frågan om ramlagstiftning för ideella föreningar. har på lagutskottets (s + vpk) hemställan avslagit motionskrav på utredning av denna fråga. Motivet för att avslå motionsyrkanden hade tidigare bl. a. varit att ställningstagande till frågan om en lagreglering av ideella föreningar borde anstå i avvaktan på statsmakternas beslut med anledning av de förslag som stiftelseutredningen och nya arbetsrättskommittén skulle komma att lägga fram (LU 1982/83:22). Det hänvisades även till kooperationsutredningens översyn av lagen om ekonomiska föreningar. Som betonades 1983 i centerledamöternas särskilda yttrande, som fogades till lagutskottets betänkande (LU 1982/83:22), hade avvisandena av motionskraven alltså ej inneburit att i princip uttalat sig emot någon form av lagstiftning gällande ideella föreningar utan endast att ett ställningstagande till frågan skulle anstå i avvaktan på resultatet av nämnda utredningar. Dåvarande justitieministern uttalade samma uppfattning i ett frågesvar i . Han framhöll därvid att han fann det naturligt att vi med tiden får en lag om ideella föreningar i vilken bl. a. skall finnas allmänna bestämmelser om skydd för den enskilde. Vi delar dåvarande justitieministerns uppfattning och anser att det fordras lagregler om bl. a. grundläggande rättigheter för medlem inom och gentemot en organisation. Motiv för att nu hos regeringen begära utredning av frågan om sådan lagreglering är bl. a. att de utredningar som lagutskottet tidigare hänvisat till numera har avslutat sitt arbete. Nya arbetsrättskommittén slutförde sitt arbete då betänkandet (SOU 1982:60) MBL i utveckling avlämnades. som tillsattes 1975 avgav 1979 betänkandet (Ds Ju 1979:4) Stiftelser. Dess arbete upphörde i och med utgången av i enlighet med ett regeringsbeslut . Enligt ett frågesvar i kommer dess arbetsuppgifter att slutföras inom . De skäl som t. o. m. 1983 gällde för avslag på motionskrav om utredning av frågan om ramlagstiftning för ideella föreningar föreligger alltså inte tängre. har behovet av garantier för den enskildes rättigheter och skyldigheter i en organisation blivit alltmer uppenbar. En utredning av förutsättningarna för en ramlagstiftning gällande ideella föreningar bör därför enligt vår uppfattning nu företas. För vårt demokratiska samhällssystem, liksom för den enskilde medborgarens möjligheter att hävda sina rättigheter och intressen, är ett fritt och av statsmakterna oberoende organisationsväsende av största betydelse. Förenings- och organisationsfriheten är grundlagfäst och får inte begränsas. Men inom ramen för denna föreningsfrihet måste bl. a. möjligheterna prövas att ge garantier i lagstiftningen för den enskilde medlemmens ställning inom och gentemot sin organisation. Ideella organisationer har mycket olika uppbyggnad, verksamhet och inriktning m. m. En eventuell ramlagstiftning får inte på något sätt medföra att variationsrikedomen inom föreningslivet begränsas. Det bör prövas om det utan att begränsa den för oss alla sjävklara föreningsfriheten kan införas en viss ramlagstiftning. Denna lagstiftning skulle exempelvis innehålla dels regler som skyddar den enskildes ställning inom och gentemot en organisation, dels grundläggande regler för ideella föreningar särskilt med hänsyn till att många av dem har synnerligen betydelsefulla uppgifter i dagens - och av allt att döma även i morgondagens - samhälle. Liksom en sådan eventuell lagstiftning inte får verka hindrande på föreningsliv och organisationsväsende får den inte heller ges byråkratiska inslag. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att frågan om ramlagstiftning för ideella föreningar utreds i syfte att främst ge grundläggande regler för den enskildes ställning inom och gentemot en organisation. () () () () () () () () () 1* 1984185.3 sami.