mot · G8022005 · 1985-01-24 00:00:00 — Motion 1984/85:2005 Axel m. fl. Kartläggning av försurningsskadornas omfattning i skogen är ett skogsland. På huvuddelen av svensk mark växer skog, främst av gran och tall. Skogen är en självklar del av vårt landskap och av vår miljö. Vi är ett skogsfolk, som i hög grad vistas i och lever av vår skog. Skogen finns i vår folksjäl, i vår kultur och fritid. har skogen varit en nyckelresurs i det svenska samhällets utveckling. har användningen växlat. Under 1800talets första hälft höll skogen på att ta slut - särskilt allvarlig var situationen i Syd- och . Den var skövlad genom en oklok exploatering . Bergsbruk och järnhantering krävde väldiga energimängder i form av ved och kol. De stora skogarna var inte oändliga, och virkesbristen blev till slut akut. Oron för framtiden ökade, men det gjorde också kunskaperna om hur skogen skulle skötas. En ny svensk skogsvårdsidé om skapandet av ett uthålligt skogsbruk i växte fram. Resultatet blev att vi aldrig haft så mycket skog i vårt land som . Genom ett planmässigt utnyttjande av skoglig kunskap och modern skogsvårdsteknik har virkesförrådet i den svenska skogen fördubblats . ökar nu detta förråd med . Någon har räknat ut att denna årliga tillväxt motsvarar en , obruten vedstapel mellan och vid . Den volymen kan vi skörda det är räntan på vårt skogskapital. Hela tillväxten utnyttjas också, och ambitionen är en fortsatt förbättrad avkastning. Varje extra kubikmeter vi kan producera i skogen betyder ett nytt dagsverke. levererar våra skogar råvara till en stark och konkurrenskraftig skogsindustri. Ca 300 000 svenskar får sin utkomst från skogsnäringen, som måste gå bra om det skall gå bra för . 1984 bidrog skogsbruket med 40 friska miljarder kronor i exportintäkter (netto) och underströk därmed eftertryckligt sin roll som hörnsten i vårt lands ekonomi. Men om skogen växer sämre så minskar avverkningarna, jobben försvinner och landets ekonomi försämras. Därför måste vi ta allvarligt på de signaler om försämrade levnadsbetingelser för våra skogar som tilltagit i styrka . Huvudorsak är en drastisk förändring av det kemiska klimatet. De tilltagande luftföroreningarna rubbar de balanserade skogssamhällen som utvecklats under årtusenden av biologisk anpassning. är värst drabbat. I , och har utsläppen lett till en nästan ofattbar skogsdöd. Även från rapporteras mycket omfattande skador. Eftersom dominerande vindriktningar inte är fördelaktiga för oss i , kommer stora delar av våra föroreningar utifrån. svavel över - ca 1/- får vi till utifrån. Skogsskador, föranledda av den ökande försurningen, upptäcktes i . De bedömdes då omfatta endast södra och sydvästra . Tyvärr begränsas inte skadorna till dessa områden. - - kunde konstateras att försurningsskador på skog också nått upp till . Enligt grova och preliminära bedömning är av den äldre granskogen () skadad. Skadorna är koncentrerade till kustlandet, höjdlägena i nordvästra samt exponerade sydvästsluttningar över hela länet. Slutligen har skador konstaterats även på tall och yngre gran, dock ännu i okänd omfattning. Exemplet från visar att skogsskador framtvingade av surt nedfall troligen förekommer i hela vårt land. Detta dödliga hot mot en av de viktigaste delarna i vår livsmiljö måste stoppas. Ett grundläggande inslag i det viktiga arbetet med att återställa den svenska skogens hälsa blir att ta reda på hur allvarliga skadorna är och hur tillfrisknandet förlöper. Inom ramen för riksskogstaxeringen genomfördes en skadeklassificering av samtliga provträd i Göta- och . I sitt betänkande JoU 1983/84:29 ansåg jordbruksutskottet att denna metod erbjuder en möjlighet till kvalificerad miljökvalitetsövervakning, som man uttrycker det. Utskottet noterar också den inledda karteringen av 20 000 fasta provytor, som beräknas pågå fram t. o. m. . Att göra skadeinventeringen i samband med riksskogstaxeringen har bedömts som tillräcklig och dessutom praktisk, eftersom organisationen för jobbets utförande redan finns. Vi anser inte den metoden tillfredsställande, av två skäl: För det första arbetar riksskogstaxeringen normalt med femårsperioder. Ettårsvärdena har - på grund av det ringa antalet provytor och provträd - en osäkerhet som gör att de inte kan ge mera exakta besked om skadornas omfattning i resp. region och län. Siffermaterialet bedöms ha en så låg noggrannhet att en jämförelse med motsvarande siffror ej med säkerhet kan ge besked om huruvida skogsskadorna ökar eller minskar regionalt och länsvis. För att klara detta krävs en noggrann och återkommande inventering. För det andra sker provtagningen genom okulärbesiktning, dvs. man skall från marken titta sig till skadornas art och omfattning. Bedömningen underlättas definitivt inte av att försurningsskador på skog slår till i trädens kronor, dvs. längst ifrån bedömaren. Enligt vår uppfattning representerar den svenska skogen så oersättliga värden att vi inte har råd att undvara användningen av den mer exakta metod som redan finns för kartläggning av skogsskador, nämligen flygfotografering med infraröd film. Metoden har använts vid kartläggning av skogsskador i 1* 1984/85. och visat sig mycket tillförlitlig. I har den provats och vidareutvecklats vid naturgeografiska institutionen, . Så långt vi kunnat utröna blir kostnaden - om man väljer denna metod lägre än om man föredrar en , från marken gjord inventering av erforderlig täthet. Ett samarbete mellan naturgeografiska institutionen vid och kartverket i skulle enligt vår uppfattning snabbt kunna leda fram till en anpassad svensk metod, baserad på den nya infraröda flygfototekniken. Beslut om en totalinventering av skogar, avseende försurningsskador och genomförd med den ovan beskrivna nya tekniken, bör fattas så att arbetet kan inledas redan kommande sommar. Dessutom bör inventeringen utföras med sådan noggrannhet att materialet med statistisk säkerhet kan redovisas med län som redovisningsenhet. Med stöd av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av en totalinventering av skogar avseende försurningsskador, med start och genomförd med utnyttjande av den nya infraröda flygfototekniken. () () ()