ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G8021573 · 1985-01-25 00:00:00 — Tredje vice talman av en 25-kronorssede) I sitt betänkande nr 34 1983/84 skrev finansutskottet följande: Konsumentprisindex är ca 3 gånger högre än . Utskottet delar föredragandens uppfattning att detta motiverar en översyn av myntserien. Enligt myntverket skulle en myntserie kunna bestå av valörerna , , , och , åtföljda av sedelserien , , etc. Enligt utskottets mening skulle detta bli en konsekvent uppbyggd valörserie och bör därför övervägas. har av regeringen fått i uppdrag att utarbeta ett förslag till tiokronorsmynt som underlag för en bedömning av om ett sådant bör införas. Beträffande ändringen i myntserien är redan beslut fattat. När det gäller sedelserien så framgår av finansutskottets skrivning att 10-kronorssedeln är utelämnad. Enligt uppgift har myntverket också utformat förslag på ett nytt 10-kronorsmynt. Min personliga uppfattning är att vi skall behålla 10-kronorssedeln. Jag är dock medveten om att starka krafter vill byta ut sedeln mot ett mynt. Om så blir fallet vilket är troligt skulle det innebära att vi inte får någon sedel med lägre valör än . Detta anser jag vara en mycket opraktisk lösning. Om en ändring av sedelserien kommer att ske på så sätt att 10-kronorssedeln byts ut mot ett mynt anser jag att man skall göra ytterligare en ändring av sedelserien. Jag föreslår att man tar bort 50-kronorssedeln och ersätter denna med en 25-kronorssedel. Det finns två skäl till mitt förslag. Dels är det som ovan anförts otillfredsställande att ha enbart mynt . Ett annat skäl att ta bort 50-kronorssedeln är att denna aldrig varit en populär sedel har och därför har fått liten användning. Enligt uppgift finns i kronor räknat i cirkulation följande belopp av de olika sedlarna: Detta visar hur litet använd 50-kronorssedeln är. Jag vill föreslå att vid kommande ändring i sedelserien en 25-kronorssedel införs och att denna ersätter 50-kronorssedeln. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar uppdra åt riksbanksfullmäktige att införa 25-kronorssedel.
mot · G8021575 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. Utjämning av skillnaderna i kommunalskatt De stora skillnaderna i kommunalskatt är den största lagliga skatteorättvisan i . Denna skillnad är nu uppe i . mellan högsta och lägsta primärkommunala utdebitering. En skattebetalare som bor i en högskattekommun och tjänar . mer i skatt än en 75 000-kronorsinkomsttagare vilken bor i kommun med lägsta utdebitering. Skillnaderna i utdebiteringen påverkar också kommunernas allmänna utveckling. Etablering av verksamhet och flyttningsströmmar påverkas. Den orättvisa fördelningen av kommunalskatt bidrar därför till att skärpa den regionala obalansen. Kommunalskatterna skall variera med hänsyn till den av kommunerna själva beslutade standarden. Detta är en konsekvens av den kommunala självstyrelsen. En kommun kan i demokratisk ordning bestämma att den skall lösa fler uppgifter för medborgarna än andra kommuner. Den skall också ha möjlighet att ta ut skatt därefter. Däremot är det orättvist att kommunalskatterna varierar så kraftigt med hänsyn till skillnaderna i skattekraft. Detta är ett hot mot den kommunala självstyrelsen. Den bärs upp av solidariteten inom kommunerna. Men den har också som förutsättning solidaritet mellan kommunerna. De tio kommunerna med den högsta utdebiteringen är: i med 33:28 i utdebitering, Åre i 33:12, dito, 33:04, i län 33:02, dito 32:95, i 32:90, i län 32:80, , dito 32:76, i 32:64 och i 32:50. Kommunerna med den lägsta skatten har en utdebitering med . och strax däröver. Finansministern har i finansplanen 1985 tagit upp problemet med de stora skillnaderna i utdebitering. Dessa skillnader oroar finansministern som framhåller att snara åtgärder är nödvändiga. Den utredning som arbetar med denna fråga kan inte förväntas komma med förslag som leder till åtgärder inom den allra . Av den anledningen är provisoriska åtgärder påkallade som syftar till att minska skillnaderna och hjälpa de ekonomiskt mest trängda kommunerna. Mot bakgrund av det statsfinansiella läget torde det inte finnas andra lösningar än omfördelning mellan kommunerna. 1 1984/85. Med stöd av ovanstående motiveringar hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna att provisoriska åtgärder i syfte att utjämna skillnaderna i utdebitering bör vidtas. () () () ()
mot · G8021577 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:1577 Skattemässig kompensation till kommuner med omfattande fritidsbebyggelse har vid åtskilliga tillfällen haft att behandla förslag om skattemässig kompensation till kommuner med omfattande fritidsbebyggelse för kostnader som åsamkas kommunerna i samband med denna bebyggelse. a. kan nämnas motionerna 1971:589 och 1972:832. Förslagen har genomgående avvisats. Dock har uttalat att frågan är av sådan vikt att regeringen bör ägna den särskild uppmärksamhet. Det finns kommuner i vårt land, bl. a. i län, vilkas folkmängd mångdubblas under några semestermånader. Att där tillhandahålla samhällsservice och tillgodose den allmänna hygienen under vissa perioder är mycket svårlösta uppgifter, som drar med sig mycket stora kostnader. Vidare anses det åligga kommunerna att iordningställa och underhålla allmänna badplatser och andra rekreationsanläggningar. Fritidskommunerna tvingas bygga upp sin organisation så att den klarar också sommarmånadernas tillfälliga anhopningar av människor. Många av sommargästernas permanentbostäder ligger dock ofta på relativt kort avstånd, kanske inom , från sommarbostaden, och sådana personer utnyttjar sin fritidsbostad i stor utsträckning också andra delar av året än . Detta gäller speciellt då fritidsbostaden inte är ett särskilt uppfört sommarhus utan ett bostadshus i något av de gamla fiskelägena. Fastigheterna i dessa har ofta en efter en köpts upp av stadsbor. Flusen i fråga kan utmärkt väl användas alla delar av året och utnyttjas därför ganska mycket. Fastighetsskatt och avgiftsbeläggning till trots kommer de populära fritidskommunernas stora utgifter att väsentligen åvila den bofasta minoriteten. Det är ingen tillfällighet att många utpräglade fritidskommuner också är utpräglade högskattekommuner. Att helt vältra över fritidskommunernas särskilda kostnader på ägarna av fritidshus i form av skatter och avgifter skulle innebära en orättvisa mot fritidshusägarna. Många sommargäster bor lika regelbundet och lika varaktigt i förhyrda bostäder som fritidshusägarna i egna hus. Även hyresgästerna bör bidra till sin fritidskommuns utgifter. En möjlighet kan vara att dela den kommunala inkomstskatten mellan hemortskommun och fritidskommun. Åberopande vad som i motionen anförts hemställs att hos regeringen begär en utredning om hur s. k. fritids kommuner skall tillgodoföras en rättmätig del av det kommunala skatteunderlaget i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · G8021579 · 1985-01-23 00:00:00 — Motion 1984/85:1579 Redovisning av regeringspropositionens kostnadskonsekvenser för kommuner I takt med den ekonomiska åtstramningen och successivt övervältrande ålägganden från stat till kommun som alltjämt ohämmat pågår försvagas kommunernas suveräna beslutanderätt. Rörelsefriheten blir allt mindre. De automatiska åtagandena sväller ut, och kommunalmännen med de små budgetarna har inte längre några marginaler och därmed ingen valfrihet. Regeringen och riksdag styr allt tydligare det kommunala livet mot likriktning och uniformitet. Ramlagstiftningen har en del i denna utveckling. Så har t. ex. socialtjänstlagen fått oanade effekter för det kommunala livet. är det i realiteten domstolarna, som beslutar om kommunernas socialbidragsnormer. Den politiska beslutsprocessen har därigenom konverterats till en exekutiv utbetalningsadministration. Ramlagarnas definitionsproblematik uppmärksammas inte tillräckligt, då besluten fattas. De kommunalekonomiska effekterna av centralt fattade beslut negligeras eller förbises alltjämt. Det aktuella ROT-programmet har marknadsförts intensivt i kommunerna. Även detta får självklara effekter på kommunernas ekonomi, eftersom programmet villkörar och binder kommunala pengar. Barnomsorgen är ett annat fjärrstyrt område, där s. k. stimulanser nyttjas för att dirigera kommunerna, som mestadels inte ges något val. Förledande statsbidrag mynnar i kommunala volymexpansioner, som inte gagnar samhällsekonomin totalt. 1 stället för långsiktiga övergripande beslut, som anger de ekonomiska förutsättningarna för kommunerna, utsätts dessa numera av snabba kast och helt oförutsedda utgifter mitt under löpande budgetår. Förändrade förutsättningar, tillfälliga och villkorade stimulansbidrag samt fortsatta övervältringar av åtaganden stjälper de kommunala budgetarna över ända allt oftare. De uppluckrade uppfattningarna om huvudansvaret för sysselsättningen har ytterligare spätt på en okontrollerbar ekonomi parallellt med en svällande tjänstesektor. motionsönskemål om besinning hos regering och riksdag inför nya och flera beslut, som innebär oförutsedda och kommunalt opåverkbara utgifter, har inte givit gehör. Dock synes den totala samhällsekonomin allt tydligare avslöja de centrala beslutens ansvar för en alltjämt ohejdad kommunalekonomi. Regeringens propositioner måste därför vara så väl bearbetade, att de inrymmer såväl en konsekvensbeskrivning som en Detta som en självklar information både till beslutsfattarna som till kommunerna. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att propositioner, som direkt eller indirekt medför kommunala kostnadsökningar, skall redovisa dessa i form av såväl konsekvensbeskrivning som kostnadsanalys.
mot · G8021583 · 1985-01-23 00:00:00 — 1984/85 1583-1592 och av moms vid export av vissa filmer Bildkunskap har alltmer integrerats i den svenska skolundervisningen. Videoteknikens framväxt har gjort det angeläget att som en del i kulturverksamheten göra människor medvetna om filmen som uttrycksmedel. Många ägnar också sin fritid åt filmproduktion medan ytterligare andra övergår till att yrkesmässigt producera film. Vid produktion av reklamfilm eller s. k. beställningsfilm kan filmproducenten avräkna ingående mervärdeskatt vid försäljning av filmen. Detta gäller också om filmen exporteras då momsen avräknas, på sedvanligt sätt. 1 ett fall kan sådan avräkning inte ske. Det gäller vid export av konstnärlig spelfilm. Vi har i vårt land utomordentligt duktiga naturfilmare. I många länder uppfattas dessutom vår natur som exotisk och det finns efterfrågan på svenska naturfilmer utomlands. Att producera sådan film är emellertid en olönsam affär. Inköp av filmmaterial och användning av serviceföretag för framkallning eller andra tjänster är momsbelagt. När sedan filmen exporteras får erlagd mervärdeskatt inte avräknas. Detta drabbar i första hand s. k. fria filmare. Storskalig yrkesmässig produktion i egna ateljéer är till ytterst ringa del drabbad av ingående moms. Enligt vår uppfattning bör inte den mindre företagaren missgynnas vid export av filmproduktion. Det är angeläget att vi i varje avseende försöker att undvika att belasta export av svenska produkter med kostnader. Vi vill också erinra om att det vid mervärdeskatthanteringen finns s. k. kvalificerade undantag. Dit hör bl. a. dagspressen. Vi anser, att bör uttala att svensk filmproduktion som exporteras bör ha rätt att avlyfta erlagd mervärdeskatt. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om rätt att avräkna ingående mervärdeskatt vid export av konstnärlig film. . () () 1 1984/85.
mot · G8021584 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:1584 Skatteavdraget för bilresor till och från arbetet Det finns olika skäl för att köra bil till och från arbetet. Ett är att allmänna kommunikationer saknas, ett annat är att de finns men inte stämmer med arbetstiderna. I de fallen medger skattelagstiftningen avdrag för bilkostnader. Ett tredje skäl att köra bil är att man har småbarn som skall lämnas på daghem eller fritidshem. Är det fler barn i olika åldrar kanske de t. o. m. skall lämnas och hämtas på olika platser. I det fallet medges inte avdrag annat än om tidsvinsten vid bilfärd direkt mellan hemmet och arbetsplatsen är minst . Kostnader som hänför sig till omsorg om barn är nämligen inte avdragsgilla. Enligt min mening borde lagstiftningen vara generösare i dessa fall för barnens skull. Långa restider ofta med byte är tröttsamma och besvärliga för både barn och föräldrar. Daghem är bra men för långa tider på daghem är inte bra utan barnen behöver få komma hem så snart det är möjligt. Även om det skulle strida mot vissa skatterättsliga principer att medge bilavdrag skulle det gagna barnen bättre om bilavdrag kunde medges. I en sådan konflikt borde vi ställa oss på barnens sida. På grund härav bör reglerna för avdrag för bilresor ändras. Vederbörande utskott bör göra förslag till lagtext. Med stöd av det anförda yrkar jag att beslutar om ändring av reglerna för bilavdrag i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · G8021585 · 1985-01-25 00:00:00 — Regeringen har enligt bil. 9 till årets budgetproposition ställt sig bakom ett förslag från om utökat avgiftsuttag vid förrättning som sker eller på plats där verket inte har någon station eller postering. Regeringen föreslår dessutom i budgetpropositionen bl. a. att det införs en avgift om /år för att inneha tullupplag och en avgift för verkets tillsyn över rörelsen på transitläger. För avgifterna begärs bemyndigande enligt 8 kap. 3 § RF. Enligt min mening bör avslå finansministerns hemställan av principiella skäl. Den som betalar tull får inte i gengäld någon specifik tjänst av det allmänna. Tullar är därför statsrättsligt sett detsamma som skatter. Det kan icke godtas att vi skulle införa ett system med avgifter på skatter, vilket det i praktiken blir fråga om. Dessutom blir det i praktiken ytterligare ett hinder för fri handel. Med stöd av det anförda yrkar jag att avslår regeringens hemställan i budgetpropositionen under bil. 9 D 3, punkterna 1 och 2.
mot · G8021587 · 1985-01-25 00:00:00 — Till staten skall erläggas förmögenhetsskatt enligt lag om sådan och i enlighet med givna bestämmelser i denna lag (1947:577 om statlig förmögenhetsskatt). Skattepliktig förmögenhetsskatt utgör kapitalvärdet av den skattskyldiges tillgångar i den mån samma värde överstiger kapitalvärdet av den skattskyldiges skulder. Vad som är tillgångar stadgas i denna lags 3 § 1 mom. Vad som ej skall betraktas som tillgång bestäms om i samma lags 3 § 2 mom. Kapitalvärdet av den skattskyldiges skulder är samtliga skulder med undantag av vad som omförmäls i denna lags 5 §. 7 § ovannämnda lag talar om skyldigheten att erlägga skatt för förmögenhet när någon likställs med ägare. Den svenska statsskulden har genom den nuvarande regeringens försorg ökat med och är nu uppe i 550 miljarder. En tillfällig skuldsättning som medborgare genom politikernas försorg drabbas av kan nog överses med. Däremot, om densamma blir bestående, finns anledning att reagera. Vi harju redan i övrigt en orättfärdig beskattning av förmögenhet. Enskilda samlade tillgångar består ju av sparade, redan beskattade intäkter. Förmögenhetsskatten blir i realiteten en form av bötesstraff för deltagande i ett långvarigt sparande. En märklig situation, när alla ekonomiskt ansvariga är överens om att vi på alla sätt behöver öka sparandet. Särskilt det enskilda sparandet. Statsskulden, som är uppe i enorma tal, är samtliga svenska medborgare ansvariga för. Detta innebär att vi alla har en latent skuld som vi utan förvarning, genom politiska beslut, kan på olika sätt åläggas att amortera av. Detta blir för den skattskyldige ingen avdragsgill kostnad. Därför synes det rimligt att skattskyldig enligt ovannämnda lag får ta upp som skuld sin andel av statsskulden per . Detta belopp torde med lätthet kunna räknas fram av RSV och i databehandlingen av självdeklarationen frånräknas den skattskyldiges beskattningsbara tillgång. 7 § samma lag talar om att den som åtnjuter avkastningen av förmögenhet vartill äganderätten tillkommer annan, skall likställas med ägare. Detta kan då tolkas som att skattskyldig ej själv kan göra anspråk på eller beskattas för sin andel av statens tillgångar men väl alltid är ansvarig för skuld som staten, utan hans egen förskyllan, ikläder honom. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sägs om rätt till avdrag för andel i statsskuld vid taxering till statlig förmögenhetsskatt.
mot · G8021588 · 1985-01-24 00:00:00 — i m. fl. Med stöd av vad som anförts i motion 1984/85:2001 av m. fl. att beslutar att sänka skogsvårdsavgiften till av det taxerade skogsbruksvärdet. L. () i BO () () () () () ()
mot · G8021590 · 1985-01-23 00:00:00 — Skattefri försäljning vid ankomst till flygplats Frågan om skattefri försäljning på flygplatser vid ankomst har blivit alltmer aktuell i debatten. a. har förslag om detta väckts av den finska ICC-sektionen (ICC = International Chamber of Commerce), som genom sin huvudorganisation fått förslaget skickat på remiss runt om i världen. Reaktionerna tycks mycket positiva från flera håll. Vid luftfartsverket har en utredning gjorts som anger ett antal skäl för och emot en förändring till tax free-försäljning vid ankomsten. Beträffande fördelarna sägs bl. o inköp i större utsträckning förläggs till svenska flygplatser varvid valutainflödet ökar, o man får minskade transporter av onödig vikt i luften, o det blir ökad bekvämlighet och trivsel och minskad stress för besättning och passagerare, o färre inköp görs ombord, vilket betyder minskad konsumtion ombord = positivt ur nykterhetssynpunkt, o genomflödet vid pass- och tullkontrollen kan bli bättre därför att en del passagerare stannar upp vid tax free-butiken. Passagerarströmmen genom pass- och tullkontrollen får således bättre spridning, o i de svenska terminalbyggnaderna kan samma butiker användas för såväl avgångs- som ankomstförsäljning, o passagerarna kan använda väntetiden på bagage för inköp och utnyttjar därigenom tiden, o allmänflygpassagerarnas möjlighet till inköp förbättras, o det är betydelsefullt som marknadsföringsingrediens vid incharter med flyg till , o det innebär minskat fraktande av brandfarliga varor och är därmed bra ur säkerhetssynpunkt, o ankomstförsäljning finns nu i ett antal länder och kan förväntas breda ut sig. Mot den bakgrunden är det kommersiellt fördelaktigt att övergå till ankomstförsäljning . Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs att beslutar om sådan förändring av bestämmelserna angående skattefri försäljning av varor på flygplatser att försäljning kan ske vid ankomsten.
mot · G8021591 · 1985-01-25 00:00:00 — och med ransonering av alkohol Alkoholens medicinska och sociala skadeverkningar på individ och samhälle är utomordentligt stora. Detta problem har aktualiserats genom Upprop till läkare undertecknat av 15 professorer i medicin. En namninsamling har sedan gjorts som samlat 200 000 namn som stöd för de tankar som förs fram. Uppropet inleds sålunda: De flesta av oss kommer ständigt i beröring med skador eller sjukdomar som orsakats av alkohol. av våra vårdplatser beläggs med alkoholskadade patienter. Minst 6 0007 000 människor dör av alkoholskador. 100 gravt missbildade barn föds på grund av moderns alkoholmissbruk under graviditeten. Bland dödsfall hos män beror ca en tredjedel på alkohol. Samhällets kostnader har beräknats till . Anhörigas psykiska lidande samt barn- och hustrumisshandel kan vi alla vittna om. I uppropet, som innehåller väl underbyggda fakta om alkoholskadorna, anser undertecknarna att man bör pröva någon form av alkoholransonering i ett försök att till andra alkoholpolitiska åtgärder lägga ytterligare en. En ransonering skulle framför allt medverka till minskad rekrytering av verkliga storförbrukare. Man vill att försöket skall läggas upp på ett sätt som medger vetenskapligt godtagbar utvärdering av effekterna. Liknande krav på en vetenskapligt godtagbar uppläggning av alkoholpolitiska försöksverksamheter framställdes i den moderata motionen 2129 till /81 i samband med försöksverksamheten med lördagsstängning av Systembolagets butiker. avslog dock kraven och vi står nu inför faktum vi är mycket osäkra på vilka de verkliga alkoholpolitiska effekterna av lördagsstängningen varit. Andra åtgärder som prishöjningar och upplysningsverksamhet har ju också effekter och det är givetvis svårt att utvärdera vad som är effekt av vad. En så drastisk åtgärd som en ransonering måste givetvis läggas upp på ett sätt som framsynt förses med utvärderingsmöjligheter. Ransoner, kontrollapparat osv. måste utformas så att olägenheterna för dem som skall hantera försäljningen liksom för de vanliga konsumenter, som inte befinner sig i riskzonen att bli storförbrukare, drabbas av så litet krångel som möjligt. Innan försöket verkställs måste en kartläggning av de faktorer man vill följa sjukdomspanorama, dödsfall, omhändertaganden av olika slag, polisingripanden, våldsbrott med inslag av alkoholpåverkan osv. kartläggas så att utgångsläget är känt. Om medicinska skadeeffekter och påverkan på dem skall kunna utvärderas krävs en lång försöksperiod, säkerligen . De tragedier, kostnader och allmänna skadeverkningar som alkoholmissbruket orsakar motiverar dock att även mera omfattande åtgärder prövas. Ett noggrant förberedelsearbete är därför av nöden. Detta torde dock kunna utföras genom informellt samarbete inom de myndigheter som besitter sakkunskap på området. Ansvaret för dess genomförande bör kunna läggas i . Innan beslut om införande av alkoholransonering kan fattas måste ett utförligt beslutsunderlag finnas tillgängligt. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställer vi att hos regeringen anhåller om förslag till uppläggning av ett försök med alkoholransonering. () ()
mot · G8021593 · 1985-01-25 00:00:00 — 1984/85 1593-1603 Avveckling av ensidiga koncessioner beträffande fiskhandeln Genom det avtal ingick med EG 1972 beträffande handeln mellan berörda parter ingicks också ett avtal om ensidiga koncessioner för fisk och beredda fiskprodukter. Detta innebar att tull infördes på fisk och produkter därav med undantag av en viss mängd sill som var bunden genom . Följden blev att den svenska berednings- och konservindustrin mer eller mindre slogs ut på Europamarknaden. Även för fisket blev tullarna kännbara då sedan många decennier tillbaka varit landningsplats för svenska fångster. Läget förvärrades ytterligae när EG beslöt att upphäva tullsuspensionerna på hel sill till den del som inte var bunden i , vilket kan innebära en kostnad för svenskt fiske på 15 20 milj. kr. när beslutet i EG får full effekt. Läget förvärrades ytterligare genom att regeringen nu deklarerat att man är beredd att stödja export på fisk. beslöt att godkänna den framställning regeringen gjorde i budgetpropositionen 1983/84 att regeringen för det fall svensk sillexport till EG skulle tullbeläggas får besluta om att under tid som regeringen bestämmer återta helt eller delvis de i skriftväxling mellan och EEC omnämnda svenska åtagandena avseende tullar samt avgifter med samma verkan för vissa fiskvaror med ursprung i EEC:s medlemsländer. Eventuell avveckling från svensk sida av de ensidiga koncessionerna, dvs. ett beslut om att införa tullar på samma sätt som EG, skulle säkert få EG att ompröva sina tullar gentemot . Det skulle också ställa svenskt fiske i ett bättre konkurrensläge på den inhemska marknaden alldeles som t. ex. danska fiskare på EG-marknaden kan arbeta med 15 procents bättre lönsamhet än sina svenska kolleger. Det är därför angeläget att avskaffa de ensidiga koncessionerna, och regeringen bör därför utnyttja det bemyndigande medgett. 1 anledning av vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande återtagande av ensidiga koncessioner för fisk. I 1984/85.