mot · G8022537 · 1985-01-25 00:00:00 — 1984/85:2537 Per m. fl. Prövningen av statsbidrag till fristående skolor fastställde 1982 nya regler för statsbidrag till fristående skolor på grundskolenivå. 1984 fastställdes motsvarande regler för de gymnasiala skolformerna. Moderata samlingspartiet hävdade vid riksdagsbehandlingen av de båda regelsystemen att den princip regeringen anser skall ligga till grund för statens stöd till skolor är orimlig. I proposition 1983/84:118 framhöll regeringen: En grundläggande utgångspunkt bör dock liksom vara att det vid sidan av det allmänna skolväsendet inte får växa fram ett antal statsunderstödda fristående skolor i en sådan omfattning att de grundläggande principerna i skolväsendets uppbyggnad förändras. Ett generellt villkor för att statsbidrag skall kunna utgå till fristående skola på gymnasial nivå bör därför enligt min mening vara att utbildningen där i någon form utgör ett önskvärt komplement till utbildningen inom det allmänna skolväsendet. Det bör därför i utbildningen vid en sådan fristående skola finnas något värde för samhället och det allmänna skolväsendet som tillgodoser behov som eljest inte kan uppfyllas. Regeringen vill inte ha några fristående skolor. Det vill emellertid vi. Fristående skolor berikar utbildningsväsendet. Valfriheten - och därmed hänsynen till olika önskemål - förstärks. Enligt vår mening skall inte en fristående skola behöva visa sin nyttighet för staten. Dess värde avgörs av huruvida elever och föräldrar finner den erbjudna utbildningen meningsfull. På staten skall endast ankomma att bedöma om skolan i fråga uppfyller de kvalitativa krav som det är statsmaktens uppgift att övervaka. I vår partimotion om utbildningspolitiken (motion 1984/85:2818) påyrkar vi nya principer för statens och kommunernas stöd till de fristående skolorna i enlighet med vad vi här har anfört. De principer regeringen lägger till grund för stödgivningen är alltså enligt vår uppfattning inte acceptabla. Oavsett detta är dessutom den praktiska tillämpningen regeringen givit principerna anmärkningsvärd. I fråga om grundskolor har regeringen vägrat stöd åt en rad skolor med värdefull undervisning. Av Waldorfskolorna har vissa godkänts för statsbidrag medan andra blivit utan. Bladins skola i får inget statligt stöd till sin verksamhet. De kristna skolorna Magdalenaskolan i , Annaskolan i , Kristinaskolan i och Stefanskolan i har över huvud taget inte prövats allvarligt, helt enkelt därför att de vid ansökningstillfällena haft mindre än 25 elever. Det sistnämnda är så mycket mer anmärkningsvärt som ett lägre elevantal än 25 enligt beslut om statsbidragssystemet inte skall anses utgöra hinder för statligt stöd. Som om inte detta vore allvarligt nog prövar regeringen uppenbarligen inte några nya ansökningar i avvaktan på en SÖ-utvärdering som skall vara avslutad . Behandlingen av grundskolorna går igen också på gymnasienivån, dock i detta fall efter beslut av . och i uteslöts från statsbidrag, liksom . Samtliga tre skolor bedriver omvittnat en undervisning av stort intresse för elever, avnämare och skolväsendet i stort. bör enligt vår mening inte acceptera att regeringen behandlar de fristående skolorna som här har skett. När det gäller grundskolenivån bör som sin mening ge regeringen följande till känna. - Skolor med en likartad pedagogik skall behandlas lika i statsbidragshänseende. - Skolor med färre elever än 25 skall kunna påräkna samma behandling som större skolor. - En grundsyn skall vid prövningen anses utgöra ett sådant utvecklingsstimulerande alternativ som riksdagsbeslutet talar om. - Regeringsprövning av statsbidragsansökningar skall ske . Yrkanden när det gäller fristående skolor på gymnasial nivå framförs i annan motion. Mot bakgrund av vad som här anförts hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anföts om statsbidragsprövningen av fristående skolor på grundskolenivå. () () () () HANS NYHAGE (m)