ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G802495 · 1985-01-17 00:00:00 — Motion 1984/85:495 Samhällstjänst för medlemmar av Jehovas vittnen För medlemmar tillhörande sekten vittnen gäller försöksvis den ordningen, att regeringen beslutar huruvida inkallelse till värnpliktstjänstgöring skall ske eller icke. Sådan inkallelse har ej skett . rör det sig om knappt 200 personer, som ej inkallas. Dessa blir därigenom heller inte föremål för prövning enligt vapenfrilagens bestämmelser. Bakgrunden till undantagsbestämmelserna för Jehovas vittnen är sektens säregna inställning till samhällstjänst och att man velat begränsa antalet totalvägrare. vapenfriutredning föreslog inte någon ändring i det system som tillämpats men påpekade det ur rättvisesynpunkt tvivelaktiga i förfarandet. Jehovas vittnen säger sig inte kunna medverka i någon som helst samhällstjänst, om den avses träda in i stället för värnpliktstjänstgöring. Till vapenfriutredning framhöll man emellertid att man i och för sig inte var emot samhällsnyttig verksamhet och nämnde särskilt kampen mot alkohol och narkotika. Det bör sålunda vara möjligt att ianspråkta unga medlemmar ur Jehovas vittnen för sådan och likartad social verksamhet. Härvid bör såväl män som kvinnor komma i fråga. En utredning bör klarlägga förutsättningarna för sådan tjänst, längden av denna, utgående ersättning samt de ändringar i lagstiftningen som krävs. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts rörande en utredning om samhällstjänst för Jehovas vittnen.
mot · G802496 · 1985-01-16 00:00:00 — Motion 1984/85:496 Anslaget till försvarets frivilligorganisationer Totalförsvarets frivilligorganisationer, inkl. hemvärnet, engagerar omkring 700 000 svenska medborgare. De frivilliga försvarsorganisationerna bedriver försvarsupplysning och rekryteringsverksamhet. De medverkar vid och leder utbildning av frivillig personal. De tecknar avtal med, registrerar och krigsplacerar sådan personal. Överbefälhavaren () framhåller bl. a. att de frivilliga försvarsorganisationerna - tillför krigsorganisationen utbildad personal och höjer kvaliteten på - utgör en väsentlig grund för försvarsviljan - är av stor betydelse för att upprätthålla en god kontakt mellan försvaret och det övriga samhället. ÖB bedömer att frivilligverksamheten är så betydelsefull att den även i fortsättningen kommer att vara ett av de verksamhetsfält som prioriteras. Inom den frivilliga försvarsverksamheten prioriterar ÖB rekrytering och utbildning för att säkerställa krigsorganisationens behov. Särskilt angelägna uppgifter är möjlig vakansuppfyllnad av avtalspersonal inkl. åtgärder för att behålla redan tecknade avtal. Totalförsvarets behov av frivillig personal med A- och var drygt 90 000. Tillgången motsvarade endast av behovet. har behovet stigit medan tillgången totalt minskat något. Det är i första hand brist på frivillig sambandspersonal och sjukvårdspersonal (hemvärnssamariter) inom hemvärnet samt lottor och bilkårister inom samtliga försvarsgrenar. Skillnaden mellan behov av och tillgång till utbildad personal är främst betingad av ekonomiska tillgångar. Det finns trots rationaliseringar, verkligt kostnadsmedvetande hos organisationerna och ökat frivilligt arbete inte medel att utbilda tillgängliga frivilliga för att täcka behovet. Detta är naturligtvis betänkligt både med tanke på konsekvenserna för krigsorganisationen och då det gäller att upprätthålla det starka engagemang för frivilligförsvaret som finns och som behövs. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär att ytterligare 3 milj. kr., utöver det i propositionen anvisade förslagsanslaget på 75 milj. kr., anvisas till Frivilliga försvarsorganisationer m. m.
mot · G802498 · 1985-01-16 00:00:00 — m. fl. beslutade om ett högkostnadsskydd som gäller vid inköp av läkemedel och vårdbesök. Beslutet innebär att en patient är befriad från ytterligare kostnad för läkemedel och vårdbesök när man har betalat avgift för 15 inköp eller vårdbesök. För barnfamiljer gäller att inköp eller vårdbesök för samtliga barn i en familj får läggas samman. Befrielsen gäller räknat från första inköpet eller besöket. För sjukresor finns däremot inget högkostnadsskydd. Enligt nu gällande bestämmelser utgår ersättning till patienten från sjukförsäkringen i de fall resekostnaderna vid varje besök överstiger . Vid tandvård och rådgivning i födelsekontrollerande syfte utgår ersättning för resekostnader . Grupper med olika handikapp eller sjukdom som kräver upprepade behandlingar eller sjukbesök får betala betydande kostnader för sjukresor . Barnfamiljer där flera familjemedlemmar har handikapp eller sjukdom som kräver regelbunden behandling drabbas extra hårt. Utöver kostnaderna för sjukresor tillkommer den del av sjukvårdskostnaderna som inte omfattas av högkostnadsskyddet. Sammantaget blir det en orimligt tung börda för dessa grupper som redan har en lägre standard än övriga. Därför finns det goda skäl för att införa ett högkostnadsskydd även för sjukresorna. föreslog i sitt betänkande Sjukresor - samordning och förenkling (SOU 1981:35) ett begränsat högkostnadsskydd för patienter med särskilda vårdbehov som kräver regelbundet återkommande behandlingar . Högkostnadsskyddet skulle innebära att dessa patienter inte skulle behöva betala mera än . för sina sjukresor . Införandet av ett högkostnadsskydd för sjukresor är en viktig komplettering till det nuvarande högkostnadsskyddet för vårdbesök och läkemedel. Det är angeläget att ett utvidgat högkostnadsskydd får en sådan utformning att också barnfamiljernas kostnader för sjukresor begränsas. har i sitt slutbetänkande (SOU 1983:14) Barn kostar visat att barnfamiljerna har en pressad ekonomisk situation. Särskilt gäller detta flerbarnsfamiljerna. Ett högkostnadsskydd för sjukresor bör ges en enkel och obyråkratisk utformning som underlättar administrationen av skyddet. bör enligt vår mening hos regeringen begära ett förslag till högkostnadsskydd i nivå med det som presenterades av sjukreseutredningen. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen begär att förslag läggs fram om ett högkostnadsskydd för sjukresor. () () () ()
mot · G802499 · 1985-01-15 00:00:00 — Enligt 6 kap. 1 § lagen om allmän försäkring föreligger rätt till ålderspension fr. o. m. det att man fyller . Av 16 kap. 1 § första stycket framgår att den som önskar komma i åtnjutande av pension skall göra ansökan därom hos allmänna . före det att den pensionsberättigade fyller erhåller vederbörande en ansökningsblankett från . Denna blankett skall fyllas i och skickas in för att pension skall utbetalas. De uppgifter som skall lämnas in har inte så mycket med själva pensionen att göra. De uppgifter som behövs för att räkna ut ålderspensionen och ATP erhålls från annat håll. Detta är enligt vår mening ett onödigt byråkratiskt förfaringssätt och stämmer dåligt med strävandena att avbyråkratisera vårt samhälle. Ålderspensionen borde kunna erhållas automatiskt utan ansökan och utbetalas fr. o. m. det att man fyller . Ett tänkbart förfaringssätt kunde vara följande: den försäkrade fyller erhålls ett meddelande att pension kommer att ubetalas från viss dag. Man bör också kunna informera om pensionsbelopp för ålderspension och ATP. För den som avser att uppskjuta sin pensionering skall blankett medfölja som i det fallet skickas in med anhållan om att pensioneringen uppskjuts. I detta fall skall även uppgift om sjukpenningklass lämnas. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen begär förslag med innebörd att ålderspension och ATP erhålls automatiskt utan ansökan. () ()
mot · G802500 · 1985-01-16 00:00:00 — m. fl. Översyn av reglerna för sjukersättning vid deltidsarbete Om , och , blir sjuk och inte kan vara på dagis kostar det familjen . om hans mamma stannar hemma tillsammans med honom. sjukpenning motsvarar inte alls den lön hon får , för hon har ojämn fördelning av arbetstiden över veckan. Detta ett litet exempel som naturligtvis kunde utvecklas mer. Men låt oss bara slå fast att sjukersättning vid deltidsanställning med oregelbunden arbetstid är orättvis. Summan pengar som betalas ut per arbetstillfälle är uträknad på årsinkomsten och delad med årets . Sjukersättningen skall sedan täcka in av detta belopp. Insjuknandedagen samt dras, vilket gör att kortare sjukperioder alltid kostar den anställde en del, medan längre sjukperioder kompenseras till . Vid sjukdom får man nämligen ersättning även för lediga dagar. Vi motionärer är väl medvetna om att rättvisa för deltids-, skiftes- och delårsarbetande blir dyr och möjligen också krånglig, men detta får inte vara ett hinder för att verkligen sträva efter att nå största möjliga rättvisa. Det finns ca 390 000 kvinnor med barn som arbetar deltid. Man kan med visst fog ana att ca 150 000 småbarnsmammor drabbas av en låg ersättning vid vård av sjukt barn. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behov av översyn av reglerna för sjukersättning vid deltidsarbete. () ()
mot · G802501 · 1985-01-17 00:00:00 — Tredje vice talman och av egenavgifter i samband med virkesförsäljning Ägare av skogsfastigheter har att betala vissa egenavgifter på försålda skogsprodukter om han är brukare av fastigheten. Tolkningen av innebörden i ordet brukare har fått till följd att en ägare som själv avverkat ett mindre parti virke eller ved för försäljning fått betala egenavgifter på hela skogsuttaget från fastigheten det aktuella året. Detta har då fått de orimliga effekterna att skogsägaren ålagts att betala egenavgifter för försålda avverkningsrätter - s. k. rotpostförsäljningar- samt nettoredovisat avverkningsuppdrag. Det råder enighet om värdet av röjningen, tillvaratagande av vindfällda träd, mindre gallringar m.m. då en skogsägare själv sköter skogen och i samband med detta kan få ut en del gagnvirke till försäljning. De nuvarande oklara bestämmelserna har fått återhållande effekt på småskogsägarnas villighet att själva sköta sin skog. 1 motion 1982/83:1265 i samma ämne anförde jag följande: En situation lär kunna uppkomma, där försäljning av en obetydlig mängd leveransvirke, efter en egen arbetsinsats i skogen, ger upphov till betalning av egenavgifter avseende inkomster för rotpostförsäljning, som annars inte har föranlett uttag av sådana avgifter. Här tycks reglerna vara så komplicerade att den enskilde skogsägaren inte alltid kan förutse resultatet av olika sätt att sälja skog. Det kan också förutses att virkesförsäljningar skjuts upp för att inte vålla oönskade effekter när det gäller de sociala avgifterna. Detta är mycket beklagligt då man från samhällets sida med olika åtgärder försöker att stimulera till ökad avverkning. Gällande regler bör göras mer tydliga, så att ovan påtalad osäkerhet undanröjs. Det skulle därför vara önskvärt om ett förslag till revidering av ifrågavarande lagtext framläggs av regeringen. Enligt utskottets bedömning är frågan under övervägande inom . Jag anser dock att en översyn bör företas och att klarhet skapas när det gäller framräknande av egenavgifter vid skogsavverkning. Det bör klart sägas ifrån att inkomster av t. ex. rotpostförsäljningar och avverkningsuppdrag inte skall ingå i avgiftsunderlaget. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående uttag av egenavgifter i samband med virkesförsäljning.
mot · G802502 · 1985-01-16 00:00:00 — och av utländska medborgare på grund av brott En utlänning får utvisas urriketbl.a.om utlänningen döms för ett brott, på vilket kan följa fängelse . Utlänningen får dock utvisas endast om det på grund av gärningens beskaffenhet och övriga omständigheter kan befaras att han kommer att fortsätta med brottslig verksamhet här i riket eller om brottet är sådant att han inte bör få stanna kvar. När förvisningsbesluten genom utlänningslag lades på de allmänna domstolarna betraktades förvisningen som en straffpåföljd. I samband med tillkomsten av klargjordes emellertid att förvisning, såvitt gällde tillämpningen av den balken, inte var att anse som en brottspåföljd. Den utgjorde i stället en annan särskild rättsverkan av brottet. Att utvisning på grund av brott behandlas som annan särskild rättsverkan av brottet hindrar dock inte att högre rätt prövar ansvarsfrågan i hela dess vidd även i fall då talan har fullföljts endast mot själva utvisningsbeslutet. Enligt rättsfallet NJA 1981:170 dömdes två utländska medborgare av tingsrätten för grovt narkotikabrott till fängelse men utvisades inte. Hinder ansågs inte föreligga för hovrätten att ta upp frågan om utvisning till prövning. HD förklarade: Som hovrätten uttalat har den omständigheten att åklagaren inte fullföljt talan mot tingsrättens dom ej utgjort hinder för hovrätten att till prövning uppta frågan om utvisning av de åtalade. Med hänsyn till vad som gällde enligt utlänningslag måste ändock det nuvarande rättsläget ses som en försämring jämfört med äldre lagstiftning. Av citatet i Wikréns kommentar till utlänningslagen på s. 136 framgår det: Har den lägre rätten icke dömt till förvisning bör däremot högre rätt icke i anledning av utlänningslagens klagan kunna döma till förvisning (proposition 1954:41 s. 100). Det kan inte vara rimligt att en utlänning för att inte riskera utvisning - när han undgått detta i tingsrätten - inte vågar klaga i ansvarsdelen eller påföljdsdelen. Det finns skäl att göra en utredning av denna fråga i syfte att åstadkomma mer rättvisa rättsregler i detta avseende. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att hos regeringen begär översyn av utlänningslagen med syfte att åstadkomma rättvisa regler vid utvisning av utländsk medborgare på grund av brott. () ()
mot · G802503 · 1985-01-17 00:00:00 — Enligt tidigare gällande bestämmelser kunde den som uppbar partiell förtidspension enbart från folkpensioneringen inte på grundval av sin restarbetsförmåga tjäna in ATP-pension. Frågan om förtidspensionärs rätt att förvärva pensionspoäng på inkomster vid sidan av pensionen har varit föremål för uppmärksamhet och på förslag av pensionskommittén beslutades att öppna möjlighet för dem som har partiell förtidspension att förvärva pensionspoäng på inkomster vid sidan av pensionen. Man utgick från principen att all förvärvsinkomst skall vara pensionsgrundande. Men för de äldre personer som hade partiell förtidspension redan då ATP trädde i kraft och som endast har ett fåtal år kvar då de kan tillgodoräkna sig pensionspoäng innebär inte de nya reglerna någon påtaglig förbättring. Med hänsyn till att denna, troligen lilla, grupp pensionärer haft inkomst av förvärvsarbete som borde varit pensionsgrundande enligt nuvarande synsätt och att deras arbetsgivare betalat ATP-avgifter borde det utredas på vad sätt de skall kunna kompenseras för missade pensionspoäng. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om utredning av pensionspoäng för äldre personer med partiell förtidspension. () ()
mot · G802504 · 1985-01-16 00:00:00 — och vid förlust av glasögon Den som har så nedsatt syn att vederbörande är beroende av glasögon för att kunna fullgöra sitt arbete blir, i händelse av olyckshändelse med glasögonen, oförmögen till arbete, vilket är jämförbart med sjukdom. Detta till trots utgår ingen sjukersättning för detta enligt gällande sjukförsäkringslag. Inte heller utgår bidrag till anskaffande av nya glasögon. Ett par sönderslagna glasögon kan alltså för vederbörande bli mycket ekonomiskt betungande dels genom utgiften för nya glasögon, dels för förlorad arbetsinkomst det tar att kunna få fram nya glasögon. I de fall det rör sig om komplicerade, slipade glas, kan det röra sig . Det är därför angeläget att frågan om ändring i sjukförsäkringslagen utreds, så att de som genom olyckshändelse får sina glasögon förstörda och därigenom inte kan fullgöra sitt arbete blir berättigade till sjukersättning till dess nya glasögon hunnit anskaffas. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär översyn av AFL i enlighet med vad som i motionen anförts. () ()
mot · G802506 · 1985-01-16 00:00:00 — i och av fasta paviljonger vid sjukhus De förändrade behoven och formerna för vård inom psykiatrin har bl. a. medfört att debatt har uppstått omkring de s. k. fasta paviljongerna. En av de s. k. fasta paviljongerna är lokaliserad till . Västervikspaviljongen har visat på en mycket god effekt i vårdarbetet. Paviljongen har hyggliga resurser och mycket goda personella resurser. I de nödvändiga diskussionerna om den framtida psykiatriska vårdens utveckling och inriktning är det angeläget att Västervikspaviljongen prioriteras för ett bibehållande. Behovet av den vård som bedrivs vid de fasta paviljongerna kommer tyvärr att finnas under all överskådlig tid. Med vad i motionen anförts hemställs att hos regeringen begär åtgärder som syftar till att den fasta paviljongen i även i fortsättningen skall ingå i den övergripande sjukvårdsplanen.
mot · G802507 · 1985-01-16 00:00:00 — Ändrad preskriptionstid vid hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd Hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnds verksamhet regleras bl. a. genom lag om tillsyn över hälso- och sjukvårdspersonalen m. fl. I tillsynslagens 14 § stadgas följande: Har den som avses bli föremål för disciplinpåföljd enligt denna lag inte efter förseelsen erhållit underrättelse enligt 29 § eller motsvarande underrättelse från ombudsmän eller justitiekanslern, får påföljd ej åläggas. Det räcker alltså inte med att anmälan har inkommit till hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd inom tvåårsperioden. Tolkningen av rätten till prövning av en anmälan har prövats av kammarrätten, som inte hade något att erinra angående ovanstående tolkning. Nuvarande ordning har i flera fall visat sig otillfredsställande vid nämndens praktiska arbete med ärendena. Människor kan bringas den uppfattningen att det räcker med att anmälan inkommit till nämnden. Enligt vår mening borde det räcka med att ärendet inkommit till nämnden efter ifrågasatt förseelse. Med anledning av ovanstående hemställs att beslutar sådan ändring av 14 § lagen om tillsyn över hälso- och sjukvårdspersonalen m.fl. att det är till fyllest om anmälan inkommit till hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd efter förseelsen. () ()
mot · G802510 · 1985-01-17 00:00:00 — Byggande av en TV 2-sändare i , landets sjätte regionala nyhetsprogram i , startade sina sändningar . bevakar de tre Smålandslänen. För ca 10 000 invånare i den nordöstra delen av blev starten av de regionala TV-nyheterna en besvikelse. De kunde nämligen inte se . Det var TV-tittarna på den östra sidan av från och i norr och området ned till som inte kunde se sändningarna. I stället fick de nöja sig med att se de regionala nyheterna för , dvs. Västnytt, ett område som man på den östra sidan av har litet kontakt med. Orsaken till detta förhållande är att distributionsnät för TV 2-signaler inte överensstämmer med distriktsindelningen för de regionala TV-sändningarna. TV 2-sändarna i som distribuerar når inte fram till området på östra sidan av , utan de är hänvisade till att ta emot signalerna från sändaren i . Från sida har man sagt att man i avtalet med staten inte har förbundit sig att placera utsändningarna av regionala program rätt i förhållande till distriktsindelningen. har en slavsändare placerats i den södra delen av området vilket gör det möjligt att där se . Däremot är inte frågan löst i den norra delen. Problemet löses enklast genom byggandet av en kompletterande TV 2sändare. Den skall då placeras på en lämplig plats i Grännaområdet. Det är viktigt att denna fråga löses eftersom en stor grupp människor går miste om nyheter och samhällsinformation från och om den egna regionen. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar om byggandet av en TV 2-sändare med placering i nordöstra delen av .
mot · G802511 · 1985-01-14 00:00:00 — I har motionsledes framförts krav på att de organisationer och ideella föreningar som bedriver närradioverksamhet skall få införa reklam i sina sändningar. Att anordna närradiosändningar kan dock te sig dyrt för ekonomiskt svaga föreningar. Många organisationer kan över huvud taget ej medverka i projektet på grund av de kostnader verksamheten kräver. Lösningar på detta är inte nya statsbidrag. Ett införande av reklam i närradion skulle innebära att de föreningar som är engagerade i närradioverksamhet icke skulle bli beroende av statsbidrag i någon högre grad och att många nya föreningar skulle ges möjlighet att delta i verksamheten. Reklam i närradion skulle innebära ökad konkurrens och därigenom bättre program. Enligt 10 § närradiolagen får dock kommersiell reklam inte sändas i närradio. För att möjliggöra reklamsändning i närradio är det därför nödvändigt att denna paragraf i närradiolagen utgår. Med stöd av vad som ovan anförts hemställs att beslutar upphäva 10 § i närradiolagen.
mot · G802513 · 1985-01-15 00:00:00 — Svensk översättning av TV-program för invandrare Som service åt invandrare har svensk TV nyheter på främmande språk. Många människor har svårt att förstå att dessa nyhetsutsändningar inte skall kunna förstås av den svenska allmänheten, inte minst mot bakgrund av att det i nyhetsutsändningarna förekommer inslag från främmande länder på ett för de flesta okänt språk. Nyhetsutsändningarna bör därför åtföljas av svensk översättning, så att den svenska allmänheten också kan ta del av det som sker i andra länder. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar om en lag som ålägger TV- och radiomonopolet att förse program för invandrare med svensk översättning.
mot · G802514 · 1985-01-16 00:00:00 — och av ett bergartsmuseum berggrund omspänner en tidrymd av 2 . Här finns de mest olikartade bergarter alltifrån graniter och gnejser till sandstenar, skiffrar och kalkstenar. Många av dessa bergarter har haft eller har stor praktisk betydelse, många har stort vetenskapligt intresse. Natursten går på export från åtskilliga platser i vårt land och sågas till fasadplattor, gnejs krossas till makadam, diabas smälts och blir till , kalksten bränns eller mals för mängder av olika ändamål, t. ex. cement, försurningskalk och filler. Under hela den tid geologiska undersökning (SGU) var inrymd i kunde man i montrar studera ett rikt urval av bergarter. har SGU utlokaliserats till och tagit över de salar där stenen var utställd. Materialet har packats in och ingen kan längre få en samlad överblick av landets bergarter. Detta är beklagligt, särskilt med hänsyn till det stigande intresse för geologi som man möter . Ett exempel är den kursverksamhet som bedrivs av flera avdelningar inom ABF. Vi föreslår att frågan om ett bergartsmuseum får en lösning i samband med utbyggnadsprogrammet för . Detta bör förverkligas. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att arbetet med utbyggnaden av påskyndas och att ett bergartsmuseum inrättas i de utbyggda lokalerna. () () minab/gotab 1985 79637