mot · G8022828 · 1985-02-07 00:00:00 — 1984/85 2828-2832 Förslag till lag om vissa bulvanförhållanden m. m. 1984/85:111) Propositionen grundar sig på det förslag sorn presenterades av kommissionen för ekonomisk brottslighet (). I förhållande till detta inskränker sig dock propositionen till att avse vissa bulvanförhållanden vid förvärv av fastigheter och aktier. Vidare föreslås vissa ändringar i jordabalken för att hindra att bestämmelserna om besittningsskydd vid hyra och arrende kringgås genom bulvanförhållanden. Vi har haft anledning att rikta skarp kritik mot arbete och förslag. Det är därför med tillfredsställelse som vi konstaterar att regeringen, i likhet med vad som har varit fallet när den har behandlat förslag från kommissionen, också valt att modifiera kommissionens ursprungliga förslag. För att komma till rätta med bulvanförhållanden hade bl. a. föreslagit en omvänd bevisbörda, dvs. att om någon misstänktes för ett bulvanförhållande ankom det på vederbörande att visa att ett sådant förhållande inte förelåg. Förslaget i denna del utgjorde ett flagrant övergrepp mot den rättssäkerhetsprincip som innebär att den som anklagas för brott skall betraktas som oskyldig intill dess att hans skuld har styrkts. När regeringen nu avstår från att ta upp dessa kontroversiella delar av kommissionens förslag är det beklagligt att man inte i propositionen tar klart avstånd från bl. a. den omvända bevisbördan. I lagutskottets betänkande 1982/83:16 behandlar utskottet samhällets möjligheter att ingripa mot sådana bulvanförhållanden som används vid ekonomisk brottslighet. Utskottet underströk därvid svårigheten att genom generell lagstiftning komma åt problemen. Gränsdragningssvårigheter kan uppstå gentemot kommissionärs- och fullmaktsförhållanden samt övriga bulvanförhållanden som används i hederliga sammanhang. Enligt utskottets mening borde man därför i likhet med vad som dittills hade skett ingripa med lagstiftningsåtgärder på de rättsområden där behovet av att förhindra bulvanskap är störst. Detta är också den väg regeringen har valt. Lagförslaget inleds med en uppräkning av de lagar på vilka den föreslagna lagen om bulvanförhållanden kan vara tillämplig. Enligt vår uppfattning bör denna uppräkning göras tydligare genom att 1 § närmare kompletteras så att det beträffande samtliga där uppräknade lagar anges vilken eller vilka paragrafer som de åsyftade förbuden och kraven på tillstånd skall avse. Vi ansluter oss med detta till vad regeringsrådet Mueller har anfört i lagrådet. Lagförslaget som det är utformat i propositionen är enligt vår uppfattning otydligt. klart enligt vilka föreskrifter i de aktuella lagarna ett bulvanskap kommer att innebära en kriminaliserad gärning. Vi vill understryka, i likhet med vad lagutskottet anförde, att bulvanskap när det kommer till användning långt ifrån alltid syftar till att kringgå lagar. Det är därför särskilt viktigt att lagstiftaren klargör vid vilka tillfällen ett bulvanförhållande kommer att vara kriminaliserat. Inte heller i vad gäller ändringen av jordabalken anser vi att den föreslagna lagtexten är tillräckligt tydlig. I paragrafen talas om intressegemenskap utan att detta begrepp har preciserats i vare sig lagtexten eller motiven. Uppenbart är att föredraganden avser att uttrycket skall kunna ges en vidsträckt innebörd. I hyresrättsutredningens betänkande (SOU 1981:77) återfinns förslag till en lagtext med i huvudsak samma innebörd som propositionen men med en mer konkret utformning. I stället för att använda sig av begreppet intressegemenskap föreslog hyresrättsutredningen en uppräkning av de personförhållanden mellan fastighetsägare och förstahandshyresgäster som kunde presumera att ett bulvanskap förelåg. I syfte att nå större klarhet i vilka personkonstellationer som lagstiftaren anser bör tillmätas särskild betydelse för frågan om det föreligger ett bulvanförhållande mellan fastighetsägare och förstahandshyresgäster bör därför ordet intressegemenskap ersättas med en uppräkning av det slag som hyresrättsutredningen föreslog. Av propositionens lagtext framgår inte heller hur avtalsförhållandet mellan fastighetsägaren och förstahandshyresgästen påverkas efter det att andrahandshyresgästen har trätt i förstahandshyresgästens ställe. Lagrådet som har uppmärksammat denna svaghet anser att frågan bör överlämnas till rättstillämpningen. I ett läge där andrahandshyresgästen har samma rätt i förhållande till fastighetsägaren som han skulle haft om fastighetsägaren direkt till honom hade upplåtit nyttjanderätten bör det ursprungliga avtalet mellan fastighetsägaren och förstahandshyresgästen falla. Detta bör enligt vår mening framgå av lagtexten. Med anledning av vad vi i motionen anfört hemställer vi att beslutar att hos regeringen begära ett nytt förslag till lag om vissa bulvanförhållanden där 1 § i det föreliggande förslaget har kompletterats i enlighet med vad vi i motionen har anfört samt ett nytt förslag till lag om ändring i jordabalken, där 7 kap.31 §har kompletterats i enlighet med vad vi i motionen anfört.