mot · G8022056 · 1985-01-24 00:00:00 — och andre vice talman av brukshästaveln Enligt beslut skall huvudmannaskapet för hästavelsarbetet överföras från lantbruksstyrelsen till en ny huvudorganisation bildad av nuvarande hästavelsföreningar. har från lantbruksstyrelsens anslag Främjande av husdjursaveln m.m. utgått . för hästavelns främjande, i första hand till hästpremieringarna och som hingsthållningsbidrag. Från anslaget har också hingstuppfödningsanstalten erhållit , vartill de rikstäckande hästavelsorganisationerna fått bidrag för stambokföring av hingstar och ston samt utgivande av rasstambok, vidare för organisationernas allmänna verksamhet, information, upplysning, skogsdagar, dragprov m. m. I proposition 1983/84:100 bil. 11 föreslog jordbruksministern, att ovannämnda anslag inkl. Wången-anslaget successivt skall avvecklas. För att klara övergången till den nya huvudorganisationen för hästaveIsarbetet anvisades för /85 oförändrat belopp, . I nyssnämnda proposition föreslogs vidare att verksamheten vid hingstuppfödningsanstalten överlåts till en stiftelse med ändamålet att främst i norra främja hästaveln och hästens användning. Arbetet med att organisera den nya huvudmannaorganisationen för hästavelsarbetet pågår under ledning av lantbruksstyrelsen. Många och stora frågor kvarstår att lösa före , problem främst av ekonomisk art. På motsvarande sätt arbetar en kommitté med stiftelsebildningen för Wången, även om en överenskommelse träffats mellan och travsporten-galoppsporten om att ATG (AB Trav och Galopp) skall gå in som part i stiftelsebildningen. har i flera olika sammanhang understrukit angelägenheten av att draghästarnas betydelse inom skogsbruket uppmärksammas av berörda myndigheter och organ (NU 1975:30, rskr 1975:202). har också framhållit att hingstuppfödningsanstalten därvidlag har en angelägen uppgift att fylla. Ekonomiska driftgrensanalyser (hingstuppfödning, hingsthållning, kursverksamhet, skogen och hingstbetena) har inför stiftelsebildningen utförts vid Wången. En långtidsbudget med investerings- och underhållsplan har också utarbetats. Preliminär beräkning av stiftelsebildernas tänkta ekonomiska insatser har utförts. 1 1984/85. Stiftelsen kommer i starten för sin verksamhet att möta större både investerings- och driftkostnader än man tidigare räknat med. Wången är därför i behov av att under en övergångstid tillföras betydande medel. I detta sammanhang må erinras om att hästutredning (SOU 1982:51) föreslog, att . under skulle utgå till den föreslagna och att staten medverkar till bildandet av stiftelsen genom att bl. a. tillskjuta visst kapital. Jämförelse av olika synpunkter görs ofta mellan och verksamheten där med . Den ekonomiska situationen får Wången är dock en helt annan än för . Det hårda klimatet med kort vegetationsperiod och därmed en till tre månaders begränsad betessäsong, fastighetskostnaderna och stöd av mångmiljonklass från näringslivet är bara några exempel på skillnader. Anläggningen på arrenderas av stiftelsen från på synnerligen fördelaktiga villkor och anläggningarna har kunnat moderniseras med generösa statsbidrag bl. a. från arbetsmarknadsverket. Erinras bör också om att fick av staten överta det värdefulla hingstmaterialet och därtill fick ett ränte- och amorteringsfritt lån på 2,5 milj. kr. Även om ATG direkt eller via flera travorganisationer går in i med sammanlagt ca 2 milj. kr., krävs flerdubbelt belopp för upprustning och intrimning av det nya Wången. De tre riksorganisationerna för arbetshästraserna, , Föreningen samt , har beslutat att ingå i den nya huvudmannaorganisationen och erlägga en symbolisk medlemsavgift till organisationen. Detta närmast för att visa sin solidaritet med organisationen. Då hästavelsorganisationerna genom riksdagsbeslutet inte tilldelats de resurser som hästutredning (SOU 1982:51) hade föreslagit, kommer dessa inte att kunna utnyttja den nya huvudorganisationens tjänster så som lantbruksstyrelsen, hästutredning, jordbruksministern, jordbruksutskottet och tänkt sig. Det är orimligt att begära att de fattiga arbetshästorganisationerna skall kunna bära de stora kostnader som dessa tjänster kommer att dra. Den av hästutredningen föreslagna i proposition 1983/84:100 bil. 11 för förordade nya huvudmannaorganisationen skall ha en styrelse, en avelskommitté för vardera av fyra rasgrupper, en rådgivande nämnd, vari skall ingå veterinär och husdjursgenetiker, kvalificerade hästbedömare, centralt kansli med chef, kvalificerad personal på det genetiska och administrativa området samt teknisk personal. skall svara för utvecklingsarbetet inom hästaveln, infordra och arkivera språngrullor och uppgifter om betäckningsresul tat, utse och utbilda hästbedömare, planera och ansvara för hästbedömningens praktiska genomförande, anordna prestationsprov, föra register över bedömda hästar, utvärdera hästkontrollen och publicera bedömningsresultaten. Organisationen skall därtill svara för fölregistrering, stambokföring, blodgruppering, frysmärkning och inhämta data över ärftliga egenskaper. I organisationen skall enligt hästutredningens förslag därtill upprättas en databank med uppgifter om hästar, som finns och dessas anor. För utvärderingen av insamlade hästavelsdata och prestationsuppgifter skall organisationen utarbeta ett ADB-program. Det är som framgår av ovanstående ett mycket stort, tidsödande och oerhört kostnadskrävande program, som den nya huvudorganisationen enligt hästutredningsförslag nu eller successivt skall genomföra. Kallblodsavelsföreningarna har givetvis inte ekonomiska resurser att i någon väsentlig grad anlita huvudorganisationen eller köpa tjänster av denna. Förklarligt synes oss vara att hästorganisationerna protesterar mot den mycket kostnadskrävande på teoretiskt tänkande uppbyggda nyordningen. Den kärna av prima hästmaterial, som landet ännu äger, får inte spolieras genom det allmännas, snabbt avvecklade stöd. Det får anses ägnat att förvåna, att myndigheterna inte observerat och tagit hänsyn till de betydande skillnader, som föreligger vad gäller ekonomiska förutsättningar, avelsmålsättning och avelsinriktning mellan å ena sidan sport-häst-fritidsintressenterna med sina etablerade, starka trav-, galoppoch ridsportorganisationer med kansli- och personalresurser och å den andra sidan arbetshästuppfödarna (bönderna) med som regel endast en häst per gård och deras rasföreningar, raser, som genom direkt produktivt arbete gagnar landets skogs- och jordbruk och vars avelsföreningar arbetar i stort sett helt ideellt. Arbetshästuppfödarna i glesbygdsområdena i norra arbetar under särskilt hårda ekonomiska villkor med glest hingstbestånd och därmed ofta mycket stora avstånd för betäckningar och uppvisning för premiering. Som flera hästutredningar konstaterat och jordbruksutskottet också vitsordat har de svenska hästuppfödarna genom det statliga stöd som är under avveckling producerat hästar av mycket hög kvalitet. I utlåtande /84:25 framhåller jordbruksutskottet som sin mening, att hästen fortfarande har en betydelse inom skogsbruket. Beträffande jordbruksministerns förslag om en successiv avveckling av statsanslaget till hästaveln framhåller utskottet att det får förutsättas, att avvecklingen sker i en takt som ej försvårar för organisationerna att vidmakthålla ett avelsarbete av minst samma kvalitet som f. n. och på ett sätt som medger vederbörligt hänsynstagande till samtliga deltagande avelsföreningars intressen, alltså såväl varmblods- som kallblodsaveln. Självfallet krävs att verksamheten i övergångsskedet inte ges alltför snäva ramar. ovan uttalade målsättning om ett avelsarbete av minst samma kvalitet som f. n. är i rådande situation inte möjlig att Riksdagsbeslutet , som åstadkom stor oro bland särskilt kallblodsuppfödarna, kan komma att visa sig bli ödesdigert både för kvalitet och inhemsk produktion av arbetshästar över huvud taget. Risken för import av arbetshästar är redan uppenbar. stambokfördes t. ex. i den nordsvenska rasstamboken sammanlagt 14 hingstar. Av dessa hade från importerats inte mindre än fem stycken. Under de allra bästa åren har införts tio norska brukshingstar av Döle-ras, de flesta av ordinär klass. Detta utgör av rasens hela hingstbestånd. Dessa hingstar kan i köpas för ungefär hälften av det pris som svenska kvalitetshingstar betingar. Även ston av Döle-ras har importerats från . En räddningsaktion av kvalitetsuppfödningen av brukshingstar på Wången kan komma att visa sig icke bärkraftig, om en ordnad kvalitetsavel på gräsrotsnivå ute i landet inte kan upprätthållas. redovisade situation är olycklig för upprätthållandet av arbetshäststammens kvalitet både och . Dessa importer sker som skogsbruket blir alltmer övertygat om att hästen är klart konkurrenskraftig vid sidan om maskinerna som dragare i skogens transporter. Detta sedan allt fler fakta kommit beträffande maskinskadorna i gallringarna på både växande skog, undervegetation och genom markpackning. Det finska skogsforskningsinstitutet har i en skrift framhållit att rotrötan hos gran till följd av körskador sannolikt är den värsta skadegöraren i våra skogar. Man skriver bl. a.: Genom att förändra förhållanden i skogen förbättrar människan utan egen vetskap ofta även skadegörarnas livsmöjligheter. Också vid mykologi och patologi samt i har man visat, att de tunga maskinerna är en av orsakerna till rotrötan framför allt hos gran. Maskinerna sliter särskilt på ofrusen mark av rottrådar och lämnar rötterna bara, vilket gör att smittan lätt sprider sig genom rotkontakt. Också körskadorna på trädstammarna utgör smittkälla. På flera håll har man visat att maskinerna genom sitt höga hjultryck åstadkommer skador både genom ytpackning och djuppackning av marken. Rotskador och jordpackning kan sänka tillväxten hos gran närmast stickvägen. Den totala tillväxtsänkningen i ett gallringsbestånd uppgår ofta till . Undersökningar har visat att av granskog i och utmed är rötskadad. Körskadorna är förrädiska därför att de har fördröjda verkningar. Det kan gå årtionden, innan maskinskadorna blir påtagliga och synbara i trädbestånden. I ett specialarbete (Nr 14/1984) från norra , , visas åter vid utförda studier i , att hästen är klart ekonomiskt konkurrenskraftig med skötare i gallringar. I har man liksom i efter en periods ensidig satsning på skogsmaskiner nu på officiellt håll och med statliga medel satt in stor kraft på nytillverkning av körredskap för häst och propaganda för hästkörning i skogen. Med de många, tungt vägande vetenskapliga belägg som finns för att de biologiska och fysikaliska körskadorna i skogen har mycket stor betydelse är det ägnat och förvåna, att främst våra stora skogsägare fortsätter att utnyttja de tunga drivningsmaskinerna och skötare på ofrusen mark. Hästekipaget åstadkommer praktiskt taget inga skador på vare sig skog eller mark. Det är f. ö. inte så länge sedan en nu legendarisk skogschef i officiellt uttalade: skogar kunna icke undvara hästen, dess mest fulländade maskin. betraktas internationellt som föregångare inom bl. a. arbetshästaveln. Ett bevis härför är att FAO-experter ingående studerat det svenska avelsarbetet, däribland på Wången. Företrädare för svensk arbetshästavel har varit kallade till FAO i för att där i organisationens namn leda en större konferens gällande försöken och strävan att komma till rätta med enormt omfattande dragkraftsproblem i jordbruket, sedan många mekaniseringsförsök slagit helt fel. Det är med hänvisning till det nyssnämnda beklagligt att det framgångsrika arbete som det svenska hästavelsfolket lagt och lägger ned för en högtstående hästavel rönt liten förståelse hos svenska myndigheter. Även om kopplingen mellan statens totalisatorinkomster och stödet åt hästaveln länge varit bruten vill vi erinra om att när vadhållning på totalisator infördes uttalade som uttrycklig förutsättning för medgivande att anordna totalisator skulle gälla att den därav uppkommande vinsten skulle komma den svenska hästaveln till godo. I en redovisning för tillkomsten av totalisatorn skriver sekreteraren totalisatorutredning: Med bifall till motionsvis framförda yrkanden därom anhöll i skrivelse (nr 31), att Kungl. Maj:t för beredande av medel till understöd åt landets hästavel ville medge att vissa av Kungl. Maj:t godkända föreningar vid offentliga kapplöpningar och travtävlingar finge anordna vadhållning för allmänheten med totalisator under villkor att föreningarnas vinst av totalisatorn - med skäligt avdrag för omkostnaderna - inbetalades till statsverket. I överensstämmelse med vad jordbruksutskottet i sitt av godkända utlåtande nr 8 uttalat skulle som förutsättning för medgivande att anordna totalisatorvadhåilning gälla, att den därav uppkommande vinsten skulle komma den svenska hästaveln till godo. Vad som inlevererades till statsverket skulle användas för avelsfrämjande ändamål. I främsta rummet borde därvid den kallblodiga hästaveln, som blivit mest lidande av statsanslagens knapphet, komma i åtanke. Hästuppfödarna och avelsorganisationerna håller alltjämt mycket starkt på den ursprungliga målsättningen för totalisatorvadhållningen och statens moraliska förpliktelser gentemot hästaveln. På trav och galopp spelas nu för . Statens andel i form av skatt är 330 milj. kr. Efter utbetalning av spelarvinster och statens andel, återstår för sporten 535 milj. kr. till landets hästavel betyder mindre än av detta belopp. Ett enda storlopp på en travbana skulle sannolikt räcka att rädda svensk arbetshästavel. Som ovan framhållits har ur lantbruksstyrelsens anslag Främjande av husdjursaveln m. m. som statens stöd åt hela hästaveln utgått totalt . Någon uppräkning med hänsyn till ändrat penningvärde har aldrig skett. Av dessa medel utgår det årliga anslaget om . Som stöd åt hästaveln kan härtill räknas lantbruksstyrelsens kostnader för administrering av dessa pengar, hästpremieringarna m.m. Ovan nämnda statliga stöd till ali hästavel kan jämföras med de 12 milj. kr., som är det belopp som trav- och galopporganisationerna så att säga vid källan utdelar som avelsstöd försporthästarna. Härtill utgår 17 milj. kr. Enligt jordbruksministerns proposition 1984/85:100 bil. 11 föreslås anslaget Främjande av husdjursaveln m. m. sänkas från . (hästarna .) till hälften eller . Lantbruksstyrelsen har föreslagit att anslaget förs upp med , vilket skulle innebära en sänkning med . Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar att för /86 uppräkna anslaget Främjande av husdjursaveln m. m. från . till 1 milj. kr. Kallblodsuppfödarnas organisationer skall härav tilldelas . Hingstuppfödningsanstalten skall från anslaget tilldelas . . ÅSLING (c)