mot · G802906 · 1985-01-22 00:00:00 — Motion 1984/85:906 m. fl. Regionalpolitiska insatser i inre och södra Särskilda regionalpolitiska åtgärder är nödvändiga i inre delarna av och södra för att utveckla näringslivet och skapa nya arbetstillfällen och bevara befintliga. Det allra nödvändigaste är att förhindra den mycket kraftiga och långvariga avfolkningen av landsbygden. I det nu aktuella området har avfolkningen av landsbygden varit bland den kraftigaste i landet. har landsbygden förlorat nära hälften av sin befolkning, dvs. över 37 000 människor. Mot den bakgrunden föreslog vi i motion 1983/84:872 vid föregående att ett särskilt anslag på 20 milj. kr. för utvecklingsinsatser i området borde anvisas för innevarande budgetår. Finansieringen skulle rymmas inom det med 150 milj. kr. förhöjda anslaget till regionalpolitisk! stöd som i särskild partimotion angående regionalpolitiken då föreslog. majoritet beslutade sedermera att frångå regeringens förslag och höja anslaget till regionalpolitiska utvecklingsinsatser med 100 milj. kr. Utskottsmajoriteten anförde bl. a. följande i AU 1983/84:23 med anledning av vår motion: Utskottet har i inledningen till betänkandet pekat på den risk för ökad regional obalans som f. n. föreligger. Insatserna i regionalpolitiken behöver mot den bakgrunden förstärkas. Utskottet tänker här på insatserna som görs på länsnivå och som med nuvarande utvecklingstendenser blir allt viktigare. Här kan också pekas på att de resurser som under innevarande budgetår ställts till länens förfogande har visat sig vara otillräckliga. Det har inneburit att ett stort antal projekt inte har kunnat tillgodoses. Nästa års medel är därmed redan till stora delar intecknade. Mot denna bakgrund är det enligt utskottets mening nödvändigt att anslaget till regionala utvecklingsinsatser för /85 räknas upp i jämförelse med innevarande år för att ge det vidgade utrymme som behövs för ökade insatser i glesbygderna. Anslaget bör tas upp med ett belopp av 398,25 milj. kr., vilket är en ökning jämfört med regeringens förslag med 100 milj. kr. Utskottets ställningstagande tillgodoser i huvudsak yrkandena i motionerna 568, 872, 1371, 1928 och 2384. Efter att ha redovisat de olika motionsyrkandena säger utskottsmajoriteten: Det bör emellertid som ankomma på regeringen att fördela anslaget mellan länen. Utskottet utgår ifrån att regeringen i detta arbete beaktar de olika förhållanden och skilda problem i resp. län som bör vara avgörande för medlens fördelning. Några särskilda anvisningar från sida bör därutöver inte ges i detta sammanhang. Vid fördelningen av anslaget för regionalpolitisk! stöd, regionala utvecklingsinsatser har regeringen gjort en uppskrivning av de olika länsanslagen. Av de anslagna 398,25 milj. kr. har regeringen innehållit 34,25 milj. kr. för en senare fördelning. Av de fördelade medlen har regeringen således inte beaktat kravet i vår motion om ett särskilt anslag för utvecklingsinsatser i inre och södra . Den uppjustering av anslagen för de aktuella länen som regeringen gjort ligger på en nivå som är helt otillräcklig för att täcka de utvecklingsinsatser som avsågs i vår motion. Insatserna blir dessutom splittrade. Eftersom problemen är likartade och området uppdelat på fyra län, måste området ses som en helhet och åtgärdas inom ett samlat strategiskt åtgärdsprogram. Det borde vara lika självklart för regeringen att lägga fram en särskild småländsk höglandsproposition som det är att lägga fram en särskild Bergslagsproposition eller en Norrbottenproposition på bord. Problemen i de småländska inlandskommunerna och södra är av samma djup och vidd som i Bergslagen och . Det område det således gäller omfattas av ett sammanhängande bälte som berör kommunerna i , , och i , , , , , och i län. Även kommun i samma län, fast den inte ligger i direkt anslutning till länsgränserna, uppvisar samma negativa trend vad gäller befolkningsutvecklingen. De underliggande strukturproblemen har naturligtvis inte förändrats . Det gäller den kraftiga avfolkningen av landsbygden, det gäller den höga åldersstrukturen, problemen med sysselsättningen, den låga sysselsättningsgraden bland kvinnorna, strukturomvandlingen inom de dominerande branscherna som glas- och skogsindustrin och inom den dominerande jord- och skogsbruksnäringen. Det gäller likaledes indragningar av kommunikationer och problem med att upprätthålla en god service och få ungdomar att stanna kvar i bygden när utbildning och sysselsättning saknas. Konsekvenser av nuvarande politik I det korta perspektivet kan en klar försämring av förutsättningarna i området konstateras. Regeringsförslagen om ökade flyttningsbidrag, minskat stöd till enskilda vägar, bensinskattehöjningen, nedläggning av järnvägen Växjö-Hultsfred-Västervik, och hot om ytterligare järnvägsnedläggningar är bara några exempel på åtgärder med mycket negativ inverkan på denna glesbygdsregion. Eftersom det småskaliga familjejordbruket är så dominerande utgör förslagen från livsmedelskommitténs majoritet med nedläggning av betydande åkerareal också en dämpande faktor. Skulle förslagen bli verklighet kommer detta område att till stora delar bli ödelagt. Särskilt hårt har regeringens bostadspolitik slagit eftersom området domineras av träindustri med inriktning mot hustillverkning. Införandet av den nya villaskatten gör att många av ekonomiska skäl inte vågar satsa på att bygga ett eget hus. Detta i kombination med den kraftiga nedgången i byggandet totalt har medfört betydande avsättningsproblem för de småländska husfabrikanterna. Flera har därför tvingats i konkurs. Befolkningsutvecklingen i de berörda kommunerna belyser regeringspolitikens negativa följder för utvecklingen i området. De naturliga grundförutsättningarna för att vända utvecklingen i en positiv riktning kvarstår naturligtvis oförändrade. Villkoret är att det förs en politik i landet som tar till vara dessa förutsättningar. Tyvärr är inte fallet så . I området finns således goda förutsättningar för att öka sysselsättningen och vända trenden. Långvariga traditioner inom småföretagsamhet och hantverk finns. Förädlingsgraden inom industrin är låg. De rikt förgrenade familjeföretagen inom jord- och skogsbruket öppnar möjligheter till olika kombinationssysselsättningar, till alternativ sysselsättning, vidareförädling, energiproduktion och en utveckling av turistnäringen. Förutom tillgången på skog är torvmossar och förutsättningar för energigrödor andra exempel på rika möjligheter att bredda produktionsbasen. För att öka sysselsättningen och vända trenden krävs det åtgärder av bl. a. följande slag. jordbrukspolitiska beslut måste ligga fast Ökning av antalet statliga arbetstillfällen i området Ökade anslag till vägnätet i området Insatser för att stärka utbildnings- och forskningsresurserna i området Ökad andel av den kommunala skatteutjämningen till området Stimulans för att utveckla och tillvarata områdets förnyelsebara energikällor Kraftfulla insatser för att förhindra den tilltagande försurningen och den begynnande skogsdöden i området. Insatser för ytterligare ökat samarbete mellan högskola och näringsliv/ arbetsmarknad Insatser för utveckling av företagsinriktade fortbildnings- och påbyggnadskurser Genomförande av lärlingsutbildningen och gymnasieskolans företagsanknutna utbildning Sänkning av småföretagens sjukförsäkringskostnader för de 15 först anställda Samtliga befintliga och nytillkommande företag i området befrias från socialavgifter för 5 anställda Stimulans till arbete inom miljö och resurshushållning Fortsatt stöd till glasindustrin Överföring och upprustning av järnvägslinjen Åtgärder som gör det möjligt att bedriva turisttrafik på smalspårsbanan Växjö-Hultsfred-Västervik Ett avskaffande av den införda fastighetsskatten och löntagarfonderna Förenklade byggregler för byggnation, upprustning och ombyggnad av bostäder i glesbygd och mindre orter Uppbyggnad av ett nät med järnvägsanknutna flis- och torvterminaler med syfte att försörja större tätorter utanför området med beredda bränslen Satsning på ökad handel med Slopande av skatten på motoralkoholer Avskaffande av skogsvårdsavgifter. Särskilt viktigt är det att se på vilka nya trender som finns och vilka möjligheter de kan öppna för ett område som detta. Därvid bör data- och elektronikteknikens utveckling penetreras. Den nya tekniken skulle rätt utnyttjad kunna bli ett mycket verkningsfullt medel i arbetet med att skapa nya arbetstillfällen i det glesbygdsområde det här är fråga om. Emellertid håller utvecklingsresurserna inom data- och elektronikindustrin på att koncentreras. Därigenom finns en allvarlig risk att den nya tekniken blir ett nytt expansionsdrivande instrument som bidrar till att utarma glesbygder som dessa ännu mer. Detta måste motverkas. Den nya elektronikutvecklingen som kommer måste vändas så att den kan lyfta fram eftersatta regioner som inre och södra . Det är angeläget att regionalpolitiken används för decentralisering och för att skapa rättvisa förhållanden i landets olika delar. har det vuxit fram en ny anda för att utveckla lokala resurser. Den andan finns i hög grad just i det aktuella området. Tillkomsten av de regionala utvecklingsfonderna har t. ex. på ett avgörande sätt blivit en stimulans för nyföretagande. Det är angeläget att denna nya och lokala utvecklingsoptimism får möjlighet att utvecklas. Det förutsätter resursöverföring från central till regional och lokal nivå. Det förutsätter också hjälp till självhjälp i de mest utsatta områdena. Lokala resurser för varaktig sysselsättning I det aktuella området har betydande insatser försökt göras för att vända utvecklingen. Länsstyrelserna tillsammans med berörda kommuner arbetar med särskilda projekt, företrädesvis var för sig, men också några fall tillsammans över länsgränserna. Statsmakternas regionalpolitiska ansvar bör nå bästa effekt genom att knyta an till den lokala vilja till att med insatser inom länet och inom kommunerna vända utvecklingen. En direkt klassificering som stödområde torde därvid inte vara någon lösning. Regionalpolitiken måste utvecklas utifrån varje regions naturliga förutsättningar. Därför måste resurstilldelningen stärkas i områden som dessa. Besluten om den regionala utvecklingen måste fattas regionalt och lokalt. För att utvecklingen i området skall vändas i positiv riktning krävs det insatser på bred front. Mot bakgrund av den insikt och det engagemang som finns lokalt är det väl använda pengar från statsmakternas sida att gå in med regionalpolitiska stödinsatser i inre och södra . Länsstyrelserna bör ges möjlighet att få arbeta med särskilda C3-medel i de berörda kommunerna. Ett särskilt anslag på 20 milj. kr. för utvecklingsinsatser bör därför ställas till länsstyrelsernas gemensamma förfogande i området. Förslaget bör finansieras genom en motsvarande sänkning av anslaget till för tillfälliga sysselsättningsskapande åtgärder. Åtgärderna vi föreslår innebär att pengarna kan användas på ett ur samhällets synpunkt effektivare sätt. Utvecklingsinsatserna i inre och södra är avsedda att skapa varaktig sysselsättning och till åtgärder som senare skall generera nya arbetstillfällen. Därigenom kan sysselsättning skapas som är både mer varaktig och billigare för samhället än genom direkt arbetsmarknadsstöd som är både kortsiktigt och dyrt. Regeringen har inte beaktat beslut att anvisa särskilda medel till utvecklingsinsatser i inre och södra enligt förslag i vår motion 1983/84:872. Särskilda åtgärder för att skapa nya arbetstillfällen och vända trenden i området är nu än mer akut. De grundläggande strukturproblemen och den kraftiga avfolkningen av landsbygden med över 37 000 människor är fortfarande en realitet. Det senaste årets regeringspolitik har ytterligare försämrat förutsättningarna i området. De aktuella kommunerna uppvisar en befolkningsminskning på 1 354 personer . Vi föreslår att 20 milj. kr. avsätts till särskilda regionalpolitiska insatser i inre och södra . Vi föreslår vidare att anslaget finansieras genom motsvarande sänkning av anslaget via till sysselsättningsskapande åtgärder. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att till regionalpolitiska utvecklingsinsatser i inre och södra anvisa ett anslag på 20 milj. kr. 2. att beslutar om en motsvarande sänkning med 20 milj. kr. av anslaget via till sysselsättningsskapande åtgärder. () () () () ()