mot · G802539 · 1985-01-16 00:00:00 — Produktivitetsutvecklingen har varit hög . Den ökade produktionen har höjt levnadsstandarden i . Välfärdsökningen har varit särskilt markant inom den offentliga sektorn, den privata konsumtionen och förkortningen av livsarbetstiden. En rad arbetstidspolitiska reformer har minskat arbetstiden. Tre veckors semester fick alla anställda 1951. Semestern utökades 1963 och 1977. Genom kollektivavtal har stora grupper inom den offentliga sektorn rätt till ännu längre semester. Veckoarbetstiden för de årsanställda har successivt sänkts . Genom kollektivavtal har veckoarbetstiden för vissa kategorier förkortats till . De arbetspolitiska reformerna har medfört att de anställda arbetar i genomsnitt av vad de gjorde . Av årets är den anställde i arbete och årsarbetstiden är . har arbetskraften inom jordbruket minskat mycket starkt. Förändringen beror i huvudsak på följande tre faktorer. Samhällets krav på ett effektivt jordbruk, den tekniska utvecklingen och de sociala värderingarna. Effekterna har blivit färre med större gårdar och en ökad specialisering. Antalet besättningar med kor har exempelvis minskat med över 40 000 . beräknas antalet mjölkproducenter vara ca 35 000. Animalieproduktion kräver passning i veckan året runt. Dagsarbetstidens yttre ram är . Enligt SCBs undersökning J 1983:11 arbetar var tredje jordbrukare mer än . Lantbrukare med 25 kor har en årsarbetstid som är ca . De sociala klyftorna mellan å ena sidan lantbrukaren och å andra sidan de anställda har aldrig varit så stora som de är i dagens . Lantbrukarnas arbetsmiljö är komplex och innehåller många riskfyllda arbetsmoment och faktorer som kan förorsaka olycksfall och ohälsa. inträffar ett stort antal olycksfall varav en del leder till invaliditet eller dödsfall. Arbetsolycksfall med dödlig utgång Jordbruk, skogsbruk, fiske El-, gas-, värme-, vattenverk Varuhandel, restaurang-, hotellrörelse Samfärdsel-, post-, televerk Offentlig förvaltning, andra tjänster Som framgår av tabellen ovan är arbetet inom lantbruket mycket riskfyllt. Olycksfallsriskerna är särskilt stora i samband med arbete med djur och maskiner. Kombinationen av lång arbetstid, höga prestationskrav, alltmer komplex arbetsmiljö och försämringen av de ekonomiska villkoren har bidragit till att öka den totala arbetsbelastningen i lantbruket. Familjejordbruket har med anledning av vad som ovan anförts blivit mycket sårbart. Sårbarheten har ökat i och med att lantbruksföretagen blivit färre och större. Möjligheterna att få hjälp vid akuta situationer, som t. ex. vid sjukdom och olycksfall, har minskat starkt i synnerhet för mjölkproducenterna . Bundenheten och sårbarheten inom främst mjölkproduktionen medförde att , , initierade en försöksverksamhet med avbytare . En statlig utredning tillsattes 1974 och efter proposition fattade beslut i frågan . Beslutet innebar i korthet att en riksomfattande avbytarverksamhet skulle byggas upp att LRF skulle vara huvudman att lantbruksstyrelsen skulle vara tillsynsmyndighet. En särskild utredare tillsattes 1976. I regeringens proposition 1977/78:154 uttalade departementschefen bl. a. att enligt hans mening borde avbytarservicen inom jordbruket byggas ut för att i första hand göra det möjligt för familjejordbrukarna att liksom andra yrkesverksamma kunna ta ut regelbunden ledighet och semester. Avbytartjänsten har ca 8 000 abonnenter och ytterligare ca 2 000 lantbrukare anlitar Avbytartjänsten till och från. Antalet tillsvidareanställda är drygt 1 300. Av de anställda är kvinnor och män. Dessa anställda utgör ca 250 000 dagsverken. Djurägare har möjlighet att abonnera på till taxa A. Av dessa får en sammanhängande ledighet om tas ut. I regeringsbeslut har beträffande potten till låginkomstsatsning m. m. för innevarande budgetår föreskrivits att 100 miljoner skall avsättas till avbytarverksamheten. Resterande del av kostnaden finansieras med avgifter från lantbrukarna. I har avbytarverksamheten två mål. Det ena är att ge lantbrukarna lediga dagar och semesterledighet och det andra är att ge hjälp vid akuta Enligt lag har den finländske lantbrukaren rätt till 15 dagars semester samt för medbrukare (2x15=30 dagar). höjs det (2x16=32 dagar). Därtill är man på väg att ge animalieproducenterna rätt till 6-dagarsvecka. Vid sjukdom betalar den finske lantbrukaren ett belopp som skall relateras till hans betalningsförmåga. avsattes följande belopp till avbytarverksamheten: Förvaltning 15 milj FMk Semester 385 milj FMk Sjukvikarie 64 milj FMk Försök 5 milj FMk Det norska systemet med avlösare har som grundprincip att skapa ekonomiska möjligheter för lantbrukarna att få regelbunden ledighet och semester. Lantbrukarna erhåller ett bidrag, s. k. sonskatt, för sin ledighet. Detta skall täcka kostnaderna för planerad ledighet, ferier och fritid. Den dagliga kostnaden är maximerad till 510 Nkr per dag. Total årlig kostnad får inte överstiga 16 640 Nkr per årsvern. Bidrag utgår som högst två årsvern och minst 0,2 årsvern. Sjukhjälpssystemets syfte är att , , ge lantbrukaren hjälp med husdjursskötseln. Medlen till verksamheten beviljas av men räknas som en del i jordbruksavtalet. Stor politisk enighet råder om att skall var neutralt. Grundförutsättningen för neutralitetspolitiken är oberoende. försvars-, säkerhets- och neutralitetspolitik bygger på att landets befolkning skall få tillgång till mat. Mjölken är en nyckelprodukt vid en avspärrning eftersom livsmedelsberedskapen bygger på mjölken. Därför måste de som producerar våra livsmedel tillförsäkras vettiga sociala och ekonomiska villkor. Morgondagens generation kommer att kräva helt andra villkor än vad dagens lantbrukare har. Skall det svenska lantbruket kunna svara upp mot beredskapskraven måste det få en ny generation att gå in i näringen. För att så skall bli fallet måste de ekonomiska och sociala villkoren i ett längre tidsperspektiv kraftigt förbättras. Som framgår av ovan har arbetstid och fritid aldrig varit så ojämlika som i dagens . Välfärdspolitiken bör vara generell. och har t. ex. fört en mer generell välfärdspolitik än . En semesterform för mjölkproducenter skulle medföra stora och uppenbara fördelar: De stora sociala klyftorna skulle minska Möjligheten till att få morgondagens generation att gå in i näringen skulle öka, vilket är ett måste för att vår försvars-, säkerhets- och neutralitetspolitik skall vara trovärdig Semesterreformen skulle medföra en stor sysselsättningseffekt ute i glesbygden Sårbarheten och antalet olycksfall skulle reduceras. Organisationsapparaten finns i nuvarande system med LRF som huvudman och lantbruksstyrelsen som tillsynsmyndighet. Semestersystemet för 35 000 mjölkproducenter medför 122 500 dagsverken, vilket motsvarar ca 5 500 heltidsanställda. Finansieringen bör delas mellan lantbrukarna och samhället. Lantbrukarna svarar för administration och resekostnader medan samhället svarar för lön och sociala avgifter för avbytarna. Kostnaden (lönenivå) att ge landets 35 000 mjölkproducenter fem veckors semester skulle för samhällets del uppgå till ca 675 milj. kr. Verksamheten kan med fördel finansieras som en sysselsättningspolitisk åtgärd där en veckas semester innebär en utgift om 135 milj. kr. Med stöd av vad som ovan anförts hemställs 1. att under innevarande fattar ett principbeslut om att tillförsäkra landets mjölkproducenter möjlighet till fem veckors semester och att verksamheten organiseras enligt nuvarande ordning för avbytare, 2. att beslutar att semesterverksamheten för mjölkproducenter byggs upp successivt med start om en veckas semester fr. o. m budgetåret 1 juli 1985-30 juni 1986.