mot · G8022187 · 1985-01-24 00:00:00 — har jag i motioner (1982/83:1058 och 1983/84:884) behandlat arbetsmarknadsläget i . I motionen konstaterade jag att utvecklingen innebar en drastisk försämring av ett redan svårt läge. Folkmängden minskade mer än i något annat län, nämligen med 1 254 personer. innebar 1983 att arbetslöshet ökade mer än något annat läns. Arbetslösheten nådde över 10 000, genom att redovisade 10 040 öppet arbetslösa (6,). 1984 innebar en fortsatt folkminskning i åtta av länets tio kommuner. Minskningen med 1 016 är dock inte fullt lika omfattande som året innan. Det mest positiva synes vara att kommun inte längre har en kraftig folkminskning. Ända har folkmängden i minskat kraftigt år , så att kommunen procentuellt varit en av de två kommuner som minskat mest i hela landet. har förlorat 4 000 invånare och hade 12 457 invånare. På två årtionden har kommunen alltså förlorat nära en fjärdedel av befolkningen. Detta har påtagligt minskat underlaget för handel och service. Antalet tomma lägenheter är mycket stort. är en av de orter i landet som är mest ensidigt beroende av en enda näring, stålverket hos . minskade befolkningen i med 19 personer, vilket kan vara ett tecken på att läget nu är på väg att stabiliseras. Försök har gjorts att bredda sysselsättningen i kommunen. har genom investeringar fått en ökad konkurrenskraft och anses vara väl rustat . Vid SKF i utvecklas en mycket avancerad plasmateknik som funnit allt fler användningsområden för olika slags industriprocesser. Under folkpartiregeringen gavs 1979 statligt stöd till denna teknikutveckling som tycks alltmer intressant och lovande. ser alltså ut att ha lyckats bryta en lång och mycket svår nedgångsperiod. Genom anpassning och nya initiativ kan alltså en kommun eller region vända en utveckling och återfå större optimism. Största folkminskningen i länet har gällt . Den kommunen har dock större bredd på arbetsmarknaden än , och bör ha betydande möjligheter att åter kunna utvecklas positivt. har haft en svår situation. Statliga har numera upphört med skogsmaskintillverkningen som varit en av de viktigaste i kommunen inom verkstadsindustrin. Däremot är det positivt att massafabriken i , som fick sin dödsdom härom året, numera anses ha betydande möjligheter att kunna klara sig på marknaden. Arbetslösheten i minskade något , från den rekordhöga nivån . Den öppna arbetslösheten var 8 141 personer. Minskningen synes främst bero på att antalet personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder ökat , varvid ungdomslagen står för en del. Summan öppet arbetslösa och personer i AMSverksamhet gick ned från rekordhöga 18 296 till 17 346 . Det är en minskning på 950, vilket är oroande litet med tanke på att en konjunkturuppgång borde vara bästa tillfälle att förbättra sysselsättningen. Att arbetslösheten ligger kvar på så hög nivå inger stora farhågor inför nästa lågkonjunktur. Antalet arbetslösa i är så högt att endast och har ännu allvarligare läge. är ett utpräglat exportlän, klart mer än riksgenomsnittet. De tunga basindustrierna inom skog och stål är ytterst betydelsefulla för sysselsättningen i länet. Som jag påpekade i förra årets motion har statsmakterna ett ansvar för att akuta problem angrips, främst genom arbetsmarknadsinsatser. Det är viktigt att dessa kan hållas på en hög nivå i länet så länge det mycket höga arbetslöshetstalet består. har fått en stor tilldelning av beredskapsmedel för vägbyggnad främst för E 4, vars förbättring ju är av värde för hela genom att minska transporttiderna. Men mest avgörande för utvecklingen i ett exportlän som är hur svensk konkurrenskraft utvecklas. Devalveringarna har alldeles uppenbart förstärkt exporten, och utan denna exportökning skulle sysselsättningsläget i vara ännu mycket allvarligare. Ökningen av nyanställningarna och av antalet lediga platser hänger till helt dominerande del samman med förbättringar för exportindustrin och dess underleverantörer. Hotet mot svensk konkurrenskraft ligger främst i att den inhemska inflationen fortsätter att ligga klart över inflationen i de viktigaste länder som vår industri har att konkurrera med. Det är därför fullt motiverat att säga att den viktigaste faktorn för framtida sysselsättning i och andra starkt exportinriktade län är kostnadsutvecklingen. Lyckas statsmakterna pressa ned inflationen så att den kommer i nivå med eller under , och andra konkurrentländers, ökar möjligheterna att sysselsätta fler här hemma. Det är inte genom statliga industristöd eller genom andra selektiva industripolitiska åtgärder som och andra exportlän kan få sitt läge förbättrat. Framtiden för länet beror väsentligt mer på just hur den ekonomiska politiken lyckas i fråga om inflationen. Tyvärr måste konstateras att en mycket stor del av de konkur rensfördelar som följde av devalveringarna redan gått förlorade genom att den svenska inflationen är alltför hög. Statsmakterna bör alltså skapa gynnsamma villkor för näringslivet, och därvidlag är inflationsbekämpningen en nyckelfråga. När det gäller vilka nya företag som kan tillkomma och vilka som kan expandera beror initiativen främst på människor i resp. län. I har intresset inte minst knutits till startar eget, där flera hundra intresserade kvinnor tagit kontakt med bank, utvecklingsfond och SHIO-Familjeföretagen. Ett antal elektronikföretag i länet har intressanta projekt. Över huvud finns ett stort behov av mer varierat näringsliv på de orter i länet som dominerats starkt av en enda bransch eller ett enda företag. Om statsmakterna för en ekonomisk politik som stärker svensk konkurrenskraft skapas goda förutsättningar för lokala och regionala initiativ av enskilda, företag, utvecklingsfonder och andra för att skapa ny sysselsättning. En stor del av de nya jobben bör rimligen komma inom enskild service, där ett län som ännu ligger klart under riksgenomsnittet. Järvsölyftet är ett intressant exempel på ett lokalt initiativ för att utveckla en bygd, skapa nya arbetstillfällen och möjliggöra för tidigare utflyttade att återkomma till bygden. En betydande del av satsningen i gäller turism. Jämfört med flera andra i omgivningen har varit förhållandevis svagt utvecklat i fråga om turism. Satsningar i och har uppmärksammats . fick länet en gemensam turistorganisation, vilket bör kunna stärka insatserna på området. har bestämt motsatt sig kraftverksutbyggnader i Mellanljusnan, som ju har ett skydd genom den fysiska riksplanen där älvsträckan förklaras vara av riksintresse i fråga om naturvård, kulturminnesvård och friluftsliv. Miljövärdena vid Hylströmmen i , en sträcka som också hotas av vattenkraftsutbyggnad, har genom naturinventeringar visat sig vara mycket stora. Världsnaturfonden har poängterat riskerna för att uttern försvinner ur den svenska naturen. Just kring Hylströmmen finns en av allra viktigaste utterförekomster. Vattenkraftsutbyggnaden i och skulle på ett allvarligt sätt utarma natur och rekreationsmöjligheter i . För länets framtid är därför skydd av älvarna av stor betydelse. Här vill jag hänvisa till partimotion om miljöfrågorna. gick sista persontransporten på järnväg mellan och . Från i och särskilt från ungdomsdistrikt har pläderats för en "ringlinje' med järnväg i . En sådan ringlinje skulle gå sträckan LjusdalHudiksvall i båda riktningar. Därmed skulle det vara möjligt att se en mycket stor del av länet genom tågturism. Det skulle ge klart ökade möjligheter för att dra till sig icke bilburna turister, både utlänningar och svenskar. En ringlinje skulle därtill vara av stort värde för lokal och regional trafikförsörjning för länets invånare. Inrättandet av en sådan ringlinje bör självfallet samordnas med marknadsföring på turistsidan och en utbyggnad av främst logimöjligheterna i flera av de mindre orter som skulle beröras av ringlinjen, t. ex. i och . Vid återupptagen persontrafik på sträekorna och svarar staten för erforderlig upprustning av banorna. Med hänvisning till ovanstående hemställs* att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av arbetsmarknadsinsatser i . * Se även motion 1984/85:2188. -o a .sr. <.. n a . cr.-* » AKTAL ARBETSLÖSA + PEHSONEE I OLIKA ARBETSMARKNADSPOLITISKA ÅTCARnER SAKT ANTAL ET ARBETSLÖSA I CA7LB30HGS , DECEMBER RESPEKTIVE Aa. Arbetslösa* i åtgärder ANDELEN : I SL (15 A [ (EXKL. ANS! ) REKRYTERINCSST(ID) SAMT ANDfirN ARIIl ISLtlSA ENLIGT Al -SIAT 151IKEN I llllll VILANDE TILL ANTALET PERSONER I TEN ENL ICI AKII. AVSER N0VEMI1ER 198A. X^Ai-betslösa* \ii åtgärder arbetolöoa 4 1 AtgHrd