ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G8021280 · 1985-01-24 00:00:00 — och för barn med diabetes Behov av särskild tillsyn och vård bl. a. med tanke på kosthållning föreligger för barn med diabetes och andra medicinska handikapp. och dess barndiabetesgrupp har utarbetat rekommendationer för bedömningen av vårdbidragsbehovet för barn som har diabetes. För försäkringskassorna finns utarbetade riktlinjer, men det har visat sig att den praktiska handläggningen medfört mycket skilda ställningstaganden i olika delar av landet. Många barn som enligt barnläkarna borde ha vårdbidrag har fått avslag. Nuvarande regler för vårdbidrag med endast två nivåer (helt och halvt vårdbidrag) innebär att många föräldrar med handikappade barn helt saknar rätt till ersättning. Det gäller bl. a. barn med vissa medicinska handikapp, främst allergiker och diabetiker, där föräldrarna f. n. - trots avsevärda merkostnader och merarbete - inte får något ekonomiskt stöd alls. Genom införande av ytterligare en nivå för vårdbidraget - en fjärdedels vårdbidrag skulle många av de ärenden som avslås i stället kunna bifallas. Det kan i sammanhanget erinras om att ett färdigt förslag till en sådan lägre nivå redan har utarbetats av anhörigvårdskommittén. Av kommitténs beräkningar framgår att kostnaderna för denna angelägna reform skulle vara relativt begränsade. SfU har i betänkande 1983/84:22 som sin uppfattning uttalat att det är mindre tillfredsställande att tröskeleffekten gör att familjer som i och för sig behöver vårdbidrag är uteslutna från att få bidrag. Utskottet hänvisar till regeringens familjeekonomiska beredningsgrupp, varvid tidigare motion i ärendet avslagits. Det är angeläget att de tröskeleffekter som redovisas i motionen ses över. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att hos regeringen begär förslag om enhetliga riktlinjer för försäkringskassornas bedömning, varvid stor hänsyn tas till eventuellt barnläkarintyg vid bedömningen av behov av vårdbidrag, 2. att hos regeringen begär en snabbutredning om införande av ett fjärdedels vårdbidrag i enlighet med av anhörigvårdskommittén redovisade modeller. () ()
mot · G8021282 · 1985-01-24 00:00:00 — m. fl. Det finns ett tillstånd hos en stor befolkningsgrupp som inte kan diagnostiseras av vanlig tandläkare eller läkare och vars diagnos inte existerar hos försäkringskassorna. Dessa tillstånd är ofta så besvärliga att den som befinner sig i det måste sjukskrivas. Då uppstår emellertid problem. Oral galvanism, som tillståndet kallas, finns inte. Oral galvanism betecknas som en symptomdiagnos, och en sådan godkänns som regel inte för utbetalning av sjukersättning. Att patienterna är sjuka, det kan lätt inses, men eftersom tillståndet inte finns i myndighetens system startar en process som är båda inhuman och djupt orättvis. Man kan bli nonchalant behandlad av vårdgivare, man kan bli oförstående bemött av tjänstemän i olika sociala instanser. Listan skulle kunna göras mycket lång. Processen slutar ofta i stor tragik. Ur två aspekter är det viktigt att hjälpa och stötta människor med oral galvanism: o vård på lika villkor o likhet inför lagen. Vården har dessa människor svårt att få. De faller mellan flera stolar, tandläkarstolen och läkarstolen. Likheten inför lagen upplevs inte av dessa patientgrupper. Några får sjukersättning, andra inte. Några får sina amalgamfyllningar utbytta, andra inte. Denna godtycklighet och nonchalans måste bort. Vi måste slå fast att offentlig sektor, tandläkare, läkare och berörda tjänstemän är till för att tjäna människorna, ge dem vård och service. Synen på oral galvanism håller så sakta på att förändras. har intagit en litet mer generös attityd. Läkarstämman erkände att man nog underskattat konsekvenserna av metallsyndrom. Regeringen har fattat flera beslut som gagnar sakfrågan. Men attityderna ute bland värdfolk och tjänstemän måste ändras. Det kan inte ske med centrala direktiv. Men eftersom tillståndet oral galvanism tycks beröra så stor del av befolkningen anser vi att en utredning som skulle kunna ta ställning till dessa patienters rätt till sjukersättning och rätt till byte av tandlagningsmaterial borde tillsättas. I sammanhanget kan nämnas som på lekmannamässig icke-vetenskaplig grund föreslog åtgärder som var humana för de drabbade patienterna. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande behovet av en utredning om samhällets behandling av patienter med oral galvanism. () ()
mot · G8021283 · 1985-01-24 00:00:00 — och i visst fall vid vård av barn Enligt nuvarande bestämmelser i föräldraförsäkringen utgår ersättning från till förälder som har barn hos dagbarnvårdare då dagbarnvårdare är sjuk eller har smitta. Systemet omfattar inte de fall då dagbarnvårdarens barn är sjukt. Detta är enligt vår mening en brist i föräldraförsäkringen. Det drabbar de föräldrar som har barn hos dagbarnvårdaren och som blir tvingade att stanna hemma. De förlorar arbetsinkomst men får ingen ersättning från . Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om sjukpenning till förälder vars dagbarnvårdares barn är sjukt. () ()
mot · G8021284 · 1985-01-22 00:00:00 — Den ökande internationella rörligheten har på flera sätt förändrat sjukdomspanoramat i vårt tidigare avlägsna hörn av världen. Ett allvarligt hot utgör den importerade immunförsvarsnedbrytande infektion som i dagligt tai benämns AIDS. Sjukdomens smittsamhet är uppenbarligen låg, och den sprids därför på det sätt som är vanligt för vad som i tidigare lagstiftning benämnts veneriska sjukdomar, dvs. genom mycket intim kontakt mellan individer eller genom direkt överföring av blod t. ex. via transfusion. Ett speciellt svårt problem är den långa tid som kan förflyta mellan smittotillfälle och klinisk sjukdomsdebut, dvs. den tidpunkt då den sjuke själv blir medveten om sin sjukdom. Han kan sig själv ovetande smitta flera personer. Intensivt arbete pågår, även i vårt land, för att söka botemedel mot denna mycket allvarliga sjukdom. Det är också synnerligen angeläget att sprida kunskap om den och om vägar att hindra ytterligare spridning. Panikreaktioner bland sjukvårdspersonal och andra nära berörda bör också förebyggas genom upplysning och andra lämpliga åtgärder. Anordnande av mottagning, undersökning och vård för dem som misstänker sig vara eller är smittade eller sjuka är en angelägenhet för landstingen. Det bör dock tas även statliga initiativ för att såvitt möjligt hindra att fler människor drabbas. Även i vårt land har gravida kvinnor och därmed också barn kommit i omedelbar riskzon. bör t. ex. få resurser för att bygga upp en verksamhet där man kan kontrollera samtliga blodgivare på samma sätt som blodgivare kontrolleras vad gäller förekomst av syfilis och hepatit. De laboratoriemässiga möjligheterna för detta finns, och en sådan undersökning kostar enligt amerikanska uppgifter ca . bör det för SBL givetvis bli fråga om uppdragsverksamhet, som betalas av vederbörande sjukvårdshuvudman, men i ett inledningsskede bör verksamheten byggas upp med tillskott av statliga medel. Likaledes bör hälsovårdsbyrå disponera sina medel för en informationssatsning riktad till sjukvårdspersonal och till allmänheten om sjukdomen AIDS. Med stöd av det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär förslag till sådana åtgärder att statens bakteriologiska laboratorium får möjlighet att bygga upp en verksamhet för undersökning av blodgivare i syfte att hindra spridning av AIDS, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om upplysningsverksamhet med avseende på AIDS.
mot · G8021286 · 1985-01-24 00:00:00 — 1984/85 1286-1295 Motion 1984/85:1286 m. fl. Barnbidrag till handikappade barn i specialskolor Handikappade barn, som har sin undervisning förlagd till specialskolor får sitt barnbidrag indraget under två kvartal . I stället utgår från specialskolan ett s. k. klädbidrag, som motsvarar storleken av barnbidraget. I familjer med tre barn, varav ett går i specialskola under terminstid, försvinner också rätten till flerbarnstillägg. Vi anser att förfaringssättet är onödigt och byråkratiskt och hemställer att ger regeringen till känna om behovet av en översyn av reglerna så att 1. barnbidrag kan utgå oberoende av om ett barn går i specialskola eller inte och att klädbidrag då ej betalas ut, 2. barn som går i specialskola räknas in i barnantalet som ligger till grund för rätt till flerbarnstillägg vid barnbidrag. () () () BO () () () 1 1984/85.
mot · G8021289 · 1985-01-24 00:00:00 — Motion 1984/85:1289 Ökad möjlighet för handikappade att utnyttja datatekniken presenterade en rapport om handikappades möjligheter att utnyttja datatekniken i arbetslivet. Slutsatsen som gavs i rapporten var att rätt använd ger datatekniken stora möjligheter att reducera eller undanröja det handikapp som ett funktionshinder kan utgöra. Rapporten redovisade också tio exempel på arbetsplatsanpassningar med hjälp av datateknik. Rätt använd, innebär datoriseringen nya möjligheter för handikappade men detta betyder inte att utvecklingen automatiskt får dessa konsekvenser. presenterade ett antal krav för att utnyttja datateknikens möjligheter att förbättra handikappades arbetsmarknadssituation. I sin rapport och handikappades arbetsliv skriver dataeffektutredningen följande: Någon form av tillgänglighetskrav måste ställas. Byggnadsstadgan § 42 a anger att alla byggnader utom enskilda skall vara tillgängliga för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga. Samma krav borde kunna ställas vid införande av ny teknik i arbetslivet. Kravet skall gälla hård- såväl som programvara. Det innebär att dessa är antingen anpassade eller går att anpassa, utan alltför komplicerade ingrepp." Den rättsliga grunden för ett tillgänglighetskrav enligt ovan borde finnas i arbetsmiljölagen. Denna lag uttrycker mycket klart kravet på att arbetsmiljön skall anpassas efter den enskildes förutsättningar, och i begreppet arbetsmiljö måste arbetsplatsens olika arbetshjälpmedel inkluderas. Arbetsmiljölagen är en ramlag och dess tillämpning regleras bl. a. av de föreskrifter som arbetarskyddsstyrelsen utfärdar. Frågan om datateknikens tillgänglighet för handikappade bör därför beaktas i arbetarskyddsstyrelsens föreskriftsarbete. Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående datateknikens tillgänglighet för handikappade.
mot · G8021290 · 1985-01-24 00:00:00 — presenterade SCB en rapport om handikappades levnadsförhållanden. Rapporten omfattar i huvudsak fyra grupper, nämligen rörelsehindrade, synskadade, hörselskadade och personer med höggradigt nedsatt arbetsförmåga. En liknande rapport - delaktig och jämlik? som utarbetades i anslutning till Internationella omfattar även den ett begränsat antal handikappgrupper. Trots att båda rapporterna ger en nedslående bild av handikappades situation innebär de något positivt. Genom att de klart påvisar brister på olika samhällsområden ger de underlag för beslut om åtgärder. För berörda handikapporganisationer är de ett bra verktyg i det intressepolitiska arbetet. kan man med officiella siffror som utgångspunkt diskutera behovet av insatser. Inom de grupper som ej omfattas, upplevs det som ett stort problem att inte ha motsvarande underlag. Eftersom materialet i rapporterna hämtats ur SCB:s levnadsnivåundersökningar krävs det av statistiska skäl en viss storlek på gruppen för att den ska bli synlig. Följden blir alltså att det i första hand blir grupper som omfattar ett förhållandevis litet antal individer som inte redovisas i rapporterna. Exempel på sådana grupper är blödarsjuka, njursjuka, kroniskt mag- och tarmsjuka, stomiopererade, laryngektomerade, personer med epilepsi, cystisk fibrös och celiaki. Listan kunde redan nu göras längre, och utvecklingen inom sjukvården kommer sannolikt att tillföra ytterligare överlevnadsgrupper. Mellan de handikappgrupper som jag här tagit som exempel finns klara likheter men även i vissa avseenden skillnader när det gäller behovet av insatser från samhällets sida. Påtagligt gemensamt för grupperna är dock att de även i andra än här nämnda sammanhang som t. ex. offentliga utredningar m m. nästan undantagslöst blir förbigångna. Detta leder till att kunskaperna om dessa grupper är mycket bristfälliga på alla nivåer i samhället. För enskilda människor resulterar kunskapsbristerna i att man har svårt att få del av samhällsstöd som man har behov av och laglig rätt till. Genom att grupperna är små har de också svårigheter att genom sina organisationer bevaka och informera om sina frågor, vilket gör dem än mer beroende av att det finns offentliga redovisningar om deras situation. tog 1974 initiativet till nuvarande levnadsnivåundersökning. Det vore därför naturligt att nu uttalade sig för att motsvarande kunskaper, som de SCB-rapporterna ger, tas fram om bl. a. här nämnda handikappgrupper. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen sagts om behovet av ett bättre kunskapsunderlag om situationen för vissa handikappgrupper.
mot · G8021291 · 1985-01-24 00:00:00 — Enligt 6§ HSL skall sjukvårdshuvudmannen svara för att det finns en ändamålsenlig organisation för att till och från sjukhus eller läkare transportera personer vilkas tillstånd kräver att transporten utförs med fordon som är särskilt inrättade för ändamålet. Transporterna utförs av landstingsanstalt personal, av den primärkommunala brandkårspersonalen eller av taxiägarna. Sjukvårdshuvudmännen har också ansvaret för att behandla sjukdomar och skador. Från att tidigare ha utnyttjat sjuktransportorganisationen enbart för att transportera patienten till sjukhuset, har medvetenheten ökat om fördelarna med att redan på skadeplatsen inleda behandlingsarbetet. Det är fråga om kvalificerade medicinska insatser som är av den art som genomförs på sjukhusens intensivvårdsavdelningar och akutmottagningar. Sådan sjukvård som bedrivs i samband med sjuktransport kallas i dagligt tal ambulanssjukvård. Det är fråga om medicinsk verksamhet som skall ledas av läkare i överordnad ställning och som är ansvarig för verksamheten. Genom att sjuktransporterna till stor del drivs av andra än sjukvårdshuvudmännen uppstår ett praktiskt problem. Brandmännen m. fl. står inte under medicinsk ledning av den landstingsläkare som är ansvarig för ambulanssjukvården, om inte särskild överenskommelse föreligger. Först då kan läkare delegera medicinska arbetsuppgifter. Han måste nämligen ha ett direkt ledningsansvar för sin personal såsom personligen ansvarig för den medicinska verksamheten. Hälso- och sjukvårdslagen är inte klar på denna punkt, vilket parat med den explosionsartade utvecklingen på området skapar irritation bland de ambulansförare som har utbildning för att utföra avancerade insatser. Det har sålunda hänt att sådan utbildad personal inte fått tillåtelse att använda den utrustning som funnits i ambulansen, varvid patienten inte fått den omedelbara vård som varit möjlig. Anställningsformen i sig får naturligtvis inte vara avgörande, förutsatt att formen för den medicinska ledningen har klarats ut. Detta borde kunna ske t. ex. genom att gör ett avtal med de berörda huvudmännen för ambulansverksamheten om att de i medicinskt hänseende skall vara underordnade den landstingsläkare som ansvarar för ambulanssjukvården. Då skulle denne kunna delegera arbetsuppgifter även till icke landstingsanstalt personal. Vi menar att det hela är en fråga om tillämpningen av gällande regler för ledning av medicinsk verksamhet. att beslutar att hos regeringen begära att en översyn görs av gällande regler och rutiner rörande ambulanssjukvården, så att största möjliga effektivitet och trygghet uppnås.
mot · G8021292 · 1985-01-23 00:00:00 — m. fl. Nickelallergier ökar kraftigt och är den vanligaste kontaktallergin. Var tionde vuxen kvinna har den här typen av allergi. Undersökningar som gjorts visar att bland 15-åriga flickor är den ännu vanligare, och bland åttaåringar med hål i öronen har utvecklad nickelallergi. Bland de ca 1 000 flickor mellan som undersöktes var hål i öronen mycket vanligt. av 15-åringarna, av 11-åringarnaoch av 8-åringarna hade det. Nickelallergi är mycket ofta förenad med handeksem, som kan vara mycket svåra att behandla och ofta leder till invaliditet och förtidspension även hos unga människor. av de flickor som deltog i undersökningen och som inte hade hål i öronen hade nickelallergi. har gett ut en information som är ovanligt tråkig och saknar illustrationer. Dessutom finns den enbart på svenska. Denna information distribueras av . För att denna viktiga information skall ge resultat och förhindra mångårigt, kanske livslångt lidande krävs en upprepad aktiv rådgivning på, förutom svenska, de vanligaste invandrarspråken. Denna bör förmedlas till förutom skolläkare, sköterskor och barnavårdscentraler, till frisersalonger, mödravårdscentraler, bibliotek, guldsmeds- och bijouteributiker. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om informationsbehovet för nickelallergikerna. () ()
mot · G8021293 · 1985-01-24 00:00:00 — Länge hävdades bl. a. från vetenskapliga råd att det inte skulle finnas någon anledning att ifrågasätta användning av amalgam för lagning av tänder. De som trodde sig lida av något som populärt kallats oral galvanism betraktades med skepsis för att inte säga nonchalans. Det är nog riktigt att det inte är galvanism" (strömmar) som ger dessa patienter besvär, utan snarare kvicksilverförgiftning. Med mycket känsliga instrument har man emellertid dock kunnat notera svaga strömmar i munhålan, när tänderna lagats med amalgam. Tekn. har klarlagt att kvicksilver frigörs ur amalgamet främst genom korrosion och nötning. Civilingenjör har dessutom genom laboratoriemätningar på amalgam som använts av läns landstings tandläkare noterat att en amalgamplomb på grund av ångtrycket lättnar med /dygn! tandläkare har f. ö. visat att amalgamfyllningarna genom tuggning och korrosion i vissa fall leder till kvicksilverkoncentrationer i munhålan som överstiger industrins gränsvärden. Man har också kunnat konstatera, att mängden kvicksilver i hjärnan varit ca 5 gånger högre hos dem som haft amalgamfyllningar i munnen än hos dem som saknat sådana. Vi har med dessa exempel velat visa att det uppenbarligen är så, att användningen av amalgam vid tandlagning är förenad med väsentliga problem. Mot denna bakgrund bör det vara en angelägen samhällelig uppgift att möjligt få fram andra lämpliga tandlagningsmaterial utan amalgamets negativa effekter för vissa patienter. Speciellt riskabel synes kombinationen guld-amalgam vara. Vi har med tillfredsställelse noterat det omfattande arbete som utförts av civilingenjör vid och som vidareförs av leg tandläkare och tekn. , i , för att finna ett nytt dentalmaterial baserat på nya polymermaterial och grundkomponenter. Å andra sidan är det så, att industrin f. n. inte bedömer det lönsamt att driva projektet vidare, varför det är angeläget att samhället med FoU-medel stöder detta arbete. Vi är beredda att till utskottet överlämna allt det material i ärendet som vi har tillgång till jämte personuppgifter m. m. för dem som har engagerat sig i detta viktiga projekt. Under hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande vikten av att med FoU-medel stödja framtagandet av ett nytt dentalmaterial för att eliminera riskerna för oral galvanism.
mot · G8021296 · 1985-01-22 00:00:00 — 1984/85 1296-1301 m. fl. Den regionala nivån har fått en starkt ökad betydelse som underlag både för decentralisering från central nivå och för en sammanhållen och aktiv samhälls- och näringslivsplanering. Länen utgör här den naturliga enheten, dels därför att de sammanfaller med landstingsområdet, dels finns det inom länen ett utvecklat samarbete mellan kommunerna. Förenings- och organisationsliv är oftast distriktsindelade med hänsyn till länsgränserna. Kulturlivet i övrigt har också oftast en länsförankring. Det finns därför all anledning att i olika sammanhang försöka stärka den gemensamma referensramen inom ett län. I det hänseendet är massmedias roll naturligtvis oerhört viktig. Lokalradions länsindelning har t. ex. både ökat kontakterna mellan länets olika delar och underlättat lokalradions egen förankring inom sitt sändningsområde. Riksradions distriktsindelning däremot följer inte alls länsindelningen. Nedre med distriktskontor i omfattar , samt halva , dvs. Den andra delen av länet, , tillhör , omfattande , och Norduppland med Skutskär-Tierpsblocken. distriktskontor ligger i . Riksradions distriktsindelning blir helt onaturlig i . Det finns inte heller någon producent stationerad i länet, varken i eller . Enligt uppgift fungerar samarbetet mellan riksradions EKO-redaktion och Radio bra. På sportsidan finns ett visst samarbete mellan riksradiodistriktet i GävleDala och Radio . Vid en översyn av distriktsindelningen för riksradion bör sammanhållna län eftersträvas som indelningsgrund. Med hänvisning till ovanstående föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande riksradions distriktsindelning. 1 1984/85. () () AXEL ()
mot · G8021297 · 1985-01-23 00:00:00 — m. fl. Ökat statligt stöd till barntidningar av god kvalitet utgår stöd till kulturskrifter och organisationstidskrifter. Biand de stödberättigade tidningarna återfinns också sådana som riktar sig till barn. Vidare finns ett särskilt stöd till kvalitetsserier. Trots dessa stödformer finns det barntidningar som tvingas lägga ner sin verksamhet. En sådan är Småfolket, arbetarrörelsens enda barntidning. Vänorganisationerna hade helt enkelt inte resurser att trygga en fortsatt utgivning. Därmed försvann också en barn- och ungdomstidning med hög kvalitet både när det gäller innehåll och utformning. Den hade sin grund i arbetarrörelsens värderingar i fråga om människors jämlikhet, solidaritet samt kamp mot alla slag av fördomar och orättvisor. Den skulle också vara ett alternativ till diverse kommersiella tidskrifter av tvivelaktig kvalitet. Ett riktigt bra nummer av Småfolket kunde innehålla något om en aktuell samhällsfråga, en berättelse, knep och knåp, korsord, serier, något internationellt, något roligt samt något överraskande eller kontroversiellt. Detta gjorde den till en av landets bästa - kanske t. o. m. den allra bästa barntidningar. Vi befarar att också andra barntidningar som har ett budskap och som är av god kvalitet brottas med betydande ekonomiska problem. Vi föreslår därför att sådana tidningar skall kunna få ett förstärkt statligt stöd. Pengar till detta - det torde inte röra sig om några större summor - kan enligt vår mening tas av de medel som flyter in till följd av den föreslagna höjningen av annons- och reklamskatten. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en ökning av det statliga stödet till kvalitetstidningar för barn och ungdomar. () () () () () () () () ()
mot · G8021299 · 1985-01-23 00:00:00 — Ökat statligt bidrag till i En mycket intensiv och framgångsrik verksamhet bedrivs av i . Forskningen om emigrationen i såväl som stimulerar kontakten mellan ättlingar på båda sidor om . Ett allt större antal amerikanska turister kommer till och många av dem besöker i . Med benäget bistånd av turistråd satsar nu på att få ännu fler amerikanska turister, däribland många svenskättlingar, att besöka . I de olika turistprogram som planeras kommer att få ökat utrymme, vilket ökar belastningen på den hårt ansträngda personalen. i är i högsta grad att betrakta som en riksinstitution med en kunnig personal som har kontaktnät över hela och ett gott samarbete med institutioner med material av värde för emigrationsforskning i vårt eget land. Landsting och kommuner har lämnat ett väsentligt ökat ekonomiskt stöd till . Detta stöd används till hyror och för att finansiera det minskade lönebidraget till 17 anställda personer. Den ökade verksamheten hos har medfört att behovet av en heltidsanställd föreståndare nu är mycket stort. har i sitt äskande för /86 hemställt om ett statligt bidrag på . för att kunna anställa en föreståndare på heltid. Med tanke på verksamhetens omfattning är ett statligt stöd i enlighet med äskande mycket rimligt. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar ge i .