mot · G8023206 · 1985-05-09 00:00:00 — Därvid bör beaktas den genomsnittliga inkomsten för kommuninvånarna, ålderssammansättningen, samt köld- och avståndsfaktorn. Vi anser definitivt att ett rättvist skatteutjämningssystem bör baseras på skattekraften och ej på beskattningsnivån. De kommuner som trots god skattekraft fått hög kommunalskatt på grund av att de ådragit sig stora kommunala utgifter bör självfallet ej premieras för detta av staten. Detta är ytterligare ett skäl till att vi avvisar regeringens förslag som kommer att ge extra skatteutjämningspengar även till flera kommuner med god skattekraft. Vi föreslår att den förstärkta skatteutjämningen bör finansieras genom att de specialdestinerade statsbidragen till kommunerna fr. o. m. minskas jämfört med statsbudgetens förslag. För vissa kyrkliga kommuner har slopandet av den kommunala beskattningen av juridiska personer blivit särskilt besvärande eftersom de kyrkliga kommunerna regelmässigt är betydligt mindre än primärkommunerna. Vi anser därför att hela beloppet 170 milj. kr. bör återgå till kyrkofonden att användas dels till den ordinarie kyrkliga skatteutjämningen. dels till en extra skatteutjämning i de fall borttagandet av den kommunala beskattningen av juridiska personer slår särskilt hårt. Detta innebär en förstärkning med 97 milj. kr. eftersom regeringen tidigare skurit ned med 85 milj. kr. och skär ned med ytterligare 12 milj. kr. Det stora statliga budgetunderskottet är ett allvarligt hot mot den svenska ekonomin. Ett centralt mål för den ekonomiska politiken måste därför bli att få balans i den offentliga sektorns finanser. Eftersom skattehöjningar inte är någon framkomlig väg är en minskning av de offentliga utgifterna nödvändig. Med den inriktning som i motionen skisserats med satsning på näringslivets vitalitet och på social grundtrygghet finns det förutsättningar att skapa en bättre budgetbalans utan att höja skattetrycket. Budgetunderskottet bör successivt reduceras till ca för att balans skall uppnås i den offentliga sektorns totala finansiella sparande. Vårt budgetförslag innebar ett jämfört med regeringens förslag lägre budgetunderskott på ca , beroende på hur man bedömer möjligheterna att få avsättning för aktier vid utförsäljning av statliga företag. har vi i motioner om energipolitiken (528 milj. ), trafikpolitiken (250 milj. och särskild skattereduktion (ca 2 000 milj. gjort ytterligare besparingar på totalt ca 2 800 milj. kr. jämfört med regeringen. I en motion om livsmedelspolitiken har vi emellertid satsat ca 400 milj. kr. mer än regeringen. I propositionen om förenklad självdeklaration ådrog sig regeringen en budgetbelastning på ca 4 000 milj. kr. I vår anslutande partimotion godtog vi höjningen av sparavdraget (750 milj. och borttagande av avdragsbegränsningen på reseavdraget (ca 400 milj. Därutöver föreslog vi å ena sidan ett lägre schablonavdrag på . jämfört med regeringens , men å andra sidan återinförande av fullt inflationsskydd i inkomstskatteskalan. Dessa olika förslag går finansiellt ungefär jämnt upp (1988 övervältras en betydande del av kostnaderna för regeringens förslag på den kommunala sektorn). I kompletteringspropositionen har regeringen i avsnittet om den kommunala ekonomin föreslagit indragningar från kommunerna och landstingen med 1 135 milj. kr. genom en speciell skatteutjämningsavgift på . Regeringen har vidare föreslagit att dra in 50 milj. kr. från 3 kommuner och överföra dem till 13 andra. Det senare förslaget är finansiellt neutralt. Vi har avvisat båda förslagen i avvaktan på skatteutjämningskommitténs förslag. Till den kommunala skatteutjämningen har vi tillfört 97 milj. kr. Slutligen har regeringen i kompletteringspropositionen delvis anammat vårt förslag att inte utge kompensation till kommunerna för den slopade beskattningen av juridiska personer. Vårt förslag i denna del innebär därför numera relativt regeringen en budgetförstärkning på 250 milj. kr. Sammantagna innebär dessa förändringar att budgetunderskottet med regeringens förslag blir ytterligare ca 900 milj. kr. större jämfört med samlade förslag än som var fallet . 1. att godkänner de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som förordas i motionen, 2. att godkänner de allmänna riktlinjer för budgetregleringen som förordas i motionen, 3. att beslutar avslå regeringens förslag till lag om inbetalning på likviditetskonto under /86, 4. att beslutar godkänna vad som i motionen anförts om inriktningen av den kommunalekonomiska politiken, 5. att ger regeringen i uppdrag att föreslå en minskad finansiell överföring till kommunerna i enlighet med vad som anförs i motionen, 6. att beslutar avslå regeringens förslag till bidrag till kommunerna med anledning av avskaffandet av kommunala företagsbeskattningen, 7. att beslutar avslå regeringens förslag till lag om skatteutjämningsavgift, 8. att beslutar avslå regeringens begäran om bemyndigande (yrkande 9 i reviderade finansplanen) att för utge extra skatteutjämningsbidrag i enlighet med vad finansministern förordat, 9. att beslutar att till Skatteutjämningsbidrag till kommunerna m. m. för /86 under sjunde huvudtiteln anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med 575 milj. kr. förhöjt förslagsanslag på 12 142,5 milj. 10. att beslutar att till Vissa ersättningar till kyrkofonden för /86 under trettonde huvudtiteln anvisa ett jämförbart med regeringens förslag med 91 milj. kr. förhöjt anslag på . . ÅSLING (c) () . () () () () () Sw^i h*ri(falibilin{ 1983. Ackumulerade .Tlnadsvartfcn IrSn borjin Miljarder kr. x' y' \ i ,/