mot · G8022506 · 1985-01-25 00:00:00 — och roll i undervisningen Kulturens roll i skolan är viktig sägs det ofta och så också i årets budgetproposition. För skolans del föreslås i korthet följande konkreta åtgärder: o en ökning i studieveckotimantalet i ämnet svenska på högstadiet och en motsvarande minskning av tiden för fria aktiviteter, o utgivningen av en klassikerserie anpassad till skolans behov för vilken avsätts 4 milj. kr. , o fortsatt och utökad försöksverksamhet med estetiskt-praktiska alternativ inom gymnasieskolan, o att avsätta ett engångsbelopp om 15 miljoner för projektverksamhet i grundskola och gymnasium och i samband därmed tillsätta en till knuten ledningsgrupp med uppgift att samordna arbetet med kulturfrågorna i skolan, o att föreslå att /86 en av de friluftsdagar som skall finnas i skolan efter lokalt beslut skall få ersättas av en kulturdag. I och för sig är de olika förslagen lovvärda. De är däremot knappast särskilt offensiva. För utveckling av programvara för teknisk förnyelse föreslås t. ex. 6 milj. kr. för en särskild kommitté. Ett riktat stimulansbidrag för utrustning till gymnasiekolan på datorområdet föreslås med 15 milj. kr. - för att bara nämna några exempel. Av detta kan man dra slutsatsen att teknik är dyr medan kultur är billig. kommunisterna delar uppfattningen att skolans kulturinsatser är av stor betydelse. I rapporten på skolans villkor (Liber 1983) visas tydligt hur kulturinsatserna och deras genomslagskraft påverkas av den sociala struktur av vilken skolan är en del. I andra sammanhang har det påvisats att kulturstödjande insatser främst kommit de redan kulturellt engagerade till del. Viktiga hjälpmedel i ett aktivt kulturarbete i skolan utgörs av böcker och bilder. Kostnader för läromedel och material i skolan finansieras genom kommunens försorg. har anslagen antingen minskat eller förblivit oförändrade. har bokinköpen till biblioteken minskat. Kultursatsningar inom kommunerna i övrigt visar ett likartat mönster. Mot en sådan bakgrund ter sig regeringens förslag just som defensiva och präglade av uppgivenhet. kommunisterna tillstyrker förslaget om utökad svenskundervisning på högstadiet. Än tydligare än regeringen vill vi däremot markera att timökningen skall utgöra en förstärkning främst när det gäller litteraturdelen av skolans undervisning. Förslaget om utökning av timantalet i svenska är knutet till en förändring av kursplanen i svenska. Detta förslag bör enligt kommunisternas mening tydligare än vad som är fallet i regeringens förslag, riktas just mot en förstärkning av litteraturmomenten. kommunisterna instämmer i förslaget att utökningen av timantalet i svenska kan ske genom en minskning av timantalet för fria aktiviteter. I det sammanhanget vill vi påpeka att frågan om de fria aktiviteternas innehåll och inriktning bör bli föremål för en översyn. I propositionen sägs att dessa aktiviteter på många håll fått en slentrianmässig utformning och att de ofta inte har den kvalitet och höga målsättning som man bör kunna kräva av en verksamhet som är obligatorisk för alla. Regeringen är emellertid inte beredd att nu vidta några åtgärder för att ändra på sakernas tillstånd, annat än genom att uttala rekommendationer vilka man hoppas skall leda till önskade förändringar i inriktningen av fria aktiviteter utan det formella tvång som en ändring i mål och riktlinjer skulle innebära. De erfarenheter som finns om de fria aktiviteterna är emellertid av en sådan art, att åtgärder utöver välmenande rekommendationer måste tillgripas enligt kommunisternas mening. kommunisterna föreslår i annat sammanhang att en parlamentariskt sammansatt grupp tillsätts med uppgift att följa utveckling. En sådan grupp borde som en av sina uppgifter ha att på grundval av det material som föreligger eventuellt kompletterat av ytterligare studier, föreslå förändringar i läroplanens mål- och riktlinjer m. m. ägnade att förändra de fria aktiviteternas karaktär inte minst i den riktning som regeringen förordar. Regeringen pekar på att de s. k. idéburna organisationernas medverkan i skolorna inom ramen för de fria aktiviteterna inte fått tillräcklig genomslagskraft. Skolans samverkan med föreningslivet är, som regeringen påpekar, så utformad att den gynnar resursstarka föreningar. I stället för att skolan skulle kunna stimulera föreningslivet och därigenom också uppmuntra kulturell och politisk aktivitet tenderar motsatsen att ske. Det kan också noteras att det kommunala stödet för facklig och politisk information i grundskola och gymnasium i flera kommuner kraftigt minskat. Den nämnda parlamentariska gruppen bör också beakta sådana förhållanden liksom möjligheterna till ett riktat statligt stöd för förstärkning av kulturinslag i de fria aktiviteterna. I det sammanhanget bör också fördelningspolitiska aspekter beaktas så att kulturellt utsatta rektorsområden och kommuner särskilt gynnas. kommunisterna föreslår att ett särskilt anslag om 5 milj. kr. reserveras för dessa ändamål. I förslagen till förstärkningar av skolan på kulturens område ingår också att en särskild ledningsgrupp skall tillsättas med samordningsuppgifter. Om en sådan grupp knyts som beredningsgrupp till den ovan omnämnda parlamen tariska gruppen kan förslaget accepteras. Den parlamentariska förankringen motiveras inte minst av att ledningsgruppen enligt förslaget har som uppgift att bl. a. föreslå riktlinjer för fördelning av projektmedel. Sådana riktlinjer har naturligtvis och bör självfallet ha en klar kultur- och skolpolitisk innebörd. De ytterligare 5 miljoner som kommunisterna föreslagit avsatta bör till sin användning samordnas med de 15 miljoner som regeringen föreslagit för utvecklingsarbete. Detta innebär bl. a. att kommunisterna hävdar att utvecklingsarbetet bör inriktas mot kommuner, rektorsområden och elevgrupper av särskilt behov av kulturell stimulans och stöd. Också på denna punkt bör med andra ord likvärdighetsaspekter styra fördelningen. kommunisterna tillstyrker förslaget angående friluftsdagar men är av den uppfattningen att minst en friluftsdag skall ha den inriktning som föreslagits och att förändringar av den innebörden i föreskrifter som reglerar friluftsdagarnas användning därför skall ske. Vid föregående behandlade kommunisterna i en utförlig motion nödvändigheten av en mediaundervisning i skolorna (motion 1983/84:2063). I viss utsträckning har regeringen tagit fasta på detta så till vida att man uppmärksammat att rörliga bilder utgör ett viktigt inslag i barns och ungdomars kulturkonsumtion (s. 21 i bil. Denna insikt har emellertid inte följts upp av kulturministern. Inga resurser har särskilt avdelats för en rejäl satsning på mediautbildning/ undervisning. kommunisterna föreslår att 10 milj. kr. anvisas avseende försökssverksamhet med undervisning om den rörliga bilden i skolan. Med hänvisning till ovanstående föreslås 1. att hos regeringen hemställer om förslag vad gäller kulturen i skolan i enlighet med vad i motionen anförs, 2. att beslutar att med anledning av proposition 1984/85:100 bil. 10 under För skolväsendet gemensamma frågor anvisa . avseende försöksverksamhet med undervisning om den rörliga bilden i skolan, 3. att med ändring av budgetpropositionen bil. 10 , B 11. Bidrag till drift av grundskolor m. m., upptar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt belopp avseende Bidrag till kulturellt utvecklingsarbete i skolan.