mot · G8022152 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. Bostadsfinansieringen, m. m. Regeringens budgetproposition, bilaga 13 , innehåller mycket litet av nytänkande och reformer. Den största regeländringen är att bostadsbidraget till hushåll utan barn slopas. har i partimotion 1984/85:2246 angående bostadspolitiken skisserat en omläggning av bostadspolitiken på viktiga avsnitt. Dessutom kommer vi att redovisa vår syn på samhällsplanering och samhällsbyggande i samband med införandet av ny plan- och bygglag samt naturresurslag. I denna motion tar vi upp en rad förslag i anledning av propositionen och sådana förslag som kan beslutas fristående från samlade reformer. För att statliga bostadslån skall beviljas måste det s. k. markvillkoret uppfyllas. Beträffande småhus gäller f. n. dispens från detta krav fram till . har i sin anslagsframställning föreslagit att markvillkoret i saneringsområden ändras. Motivet är att behovet av utökade dispenser utgör ett omfattande administrativt arbete. Vi konstaterar att markvillkoret inte fyller någon viktig funktion. Tvärtom bromsar markvillkoret bostadsbyggandet och har därför dispenserats i vissa delar. Vi föreslår att bestämmelserna om markvillkoret helt slopas. Kommunerna kan genom särskilt beslut utnyttja bostadsanvisningslagen i delar av kommunen. Lagen har endast i ringa utsträckning använts av kommunerna. I vår reservation till BoU 1983/84:15 har vi anfört ytterligare skäl för att lagstiftningen upphävs. Vi upprepar detta yrkande. Regeringens budgetproposition, bilaga 9, räknar anslag med 3,2 milj. kr. för deklarationsgranskningen för fastighetsskatten samt 4,0 milj. kr. för debitering av preliminär B-skatt m. m. Eftersom vi yrkar att fastighetsskatten avskaffas erfordras ej detta anslag. Anslaget B 2 i bilaga 9 kan därför sänkas med 7,2 milj. kr. bilaga 13 upptar anslag med 1 milj. kr. under A 2 för försöksverksamhet rörande ungas boende. Förslaget om särskilda bostäder för unga har utsatts för så stark kritik att departementschefen inte kan lägga fram förslag. Vi delar den framförda kritiken och menar att det därför är omotiverat med anslag för försöksverksamhet. Däremot anser vi det viktigt att små och billiga bostäder finns att tillgå. Förslaget om vissa lättnader i normkraven i fråga om tillgänglighet bör därför genomföras. Anslaget för räntebidrag innehåller bl. a. kostnaderna för kompensationsåtgärderna på grund av att fastighetsskatt införts. Helårseffekten beräknas till 1 150 milj. kr. yrkar att fastighetsskatten avskaffas och därmed erfordras inget anslag för kompensationsåtgärderna. För /86 kan anslaget således sänkas med 575 milj. kr. Dessutom redovisar regeringen att det skall utbetalas 1 000 milj. kr. men att detta inte inräknats i anslagsberäkningen. Vi finner det anmärkningsvärt att inte redan kända kostnader räknas in i anslagen. Genom vårt ställningstagande inbesparas även dessa 1 000 milj. kr. eller totalt 1 575 milj. kr. Anslagsberäkningen visar ett beräknat räntebidrag till äldre låneformer på netto 840 milj. kr. Dessa fastigheter har uppförts i ett väsentligt annorlunda kostnadsläge än dagens. Det bör därför vara möjligt att öka upptrappningstakten så att räntebidragen till dessa fastigheter minskar. Vi föreslår att räntebidragsreglerna ändras så att anslaget för detta budgetår kan sänkas med 420 milj. kr. Hyresrabatter infördes av socialdemokraterna 1982 för att stimulera bostadsbyggandet. Vi motsatte oss då denna typ av tidsbegränsade extra subventioner som förrycker fastighetsekonomi och hyressättning. Anslagsberäkningen kan minska med 500 milj. kr. Vårt förslag om övergång till räntelån omgående för nyproduktionen innebär möjlighet att sänka anslaget med ca 1 200 milj. kr. Detta utgör hela räntebidraget för småhus och hälften av bidraget för flerfamiljshus. Fördelning av förluster mellan stat och kommun Enligt nuvarande bestämmelser har kommunerna ett borgensansvar för lån till småhus av låneskulden vid förlusttillfället. Bestämmelsen har kritiserats från kommunalt håll. Om en låntagare inte klarar av sina åtaganden och fastigheten därför försäljs måste kommunen betala av låneskulden. Medför försäljningen ett bättre resultat behålls detta av staten. Vi föreslår att borgensåtagandet utformas så att staten och kommunen svarar för 60 resp. av den verkliga förlusten på det statliga bostadslånet. I propositionen läggs fram ett förslag om statliga lån för gatukostnader. Lån kan utgå till småhus av den avgift kommunen tar ut för gatukostnaderna under förutsättning att avgiften överstiger . Vi tillstyrker regeringens förslag men föreslår att det utvidgas att avse även vatten- och avloppskostnader. Genom villkoren i ROT-programmet har småhus uteslutits från den möjlighet som tidigare fanns till lån för ombyggnad. För många fastighetsägare inom VA-saneringsområdet kan en lånemöjlighet även för VA vara mycket motiverad. Förbättring av boendemiljön samt åtgärder i områden med stor andel outhyrda lägenheter Det har varit viktiga uppgifter att från statens sida medverka för att få till stånd åtgärder för att förbättra bostadsmiljöer och minska antalet tomma lägenheter. Huvudansvaret måste dock ligga på ägarna av fastigheterna i dessa bostadsområden samt på kommunerna. Det är också viktigt att arbetet forceras, att många olika metoder används och att statens stödformer ges en begränsad giltighetstid. Vi anser därför att verksamheten bör avvecklas på en femårsperiod. Årets anslag bör därför kunna räknas ned med 50 milj. kr. Det bör också åvila regeringen att prioritera åtgärderna inom den reducerade ramen. Inom anslagen finansieras även avskrivningarna på hyresförlustlån. Här återstår ca 470 milj. kr. Från vår sida ser vi gärna att avvecklingen sker snabbare än . I så fall får merkostnaderna för denna del av verksamheten täckas över tilläggsbudget. När planen för energisparande i bostäder och lokaler antogs av 1977/riksdag kritiserades planen för en orealistisk målsättning. I årets budgetproposition konstateras att sparverksamheten varit mycket framgångsrik och att sparmålet kommer att uppnås. En rad förändringar i villkoren har genomförts . Det är dock viktigt att energibesparande åtgärder har minst samma villkor som andra bostadsinvesteringar. Vid årets riksdag avses de energipolitiska målen och medlen komma upp till förnyad prövning och våra förslag på energiområdet presenteras i samband härmed. Under anslaget B 18 behandlas anslagen till den kommunala energirådgivningen. Regeringen föreslår att det statliga stödet upphör i och med utgången av 1985. Vi anser att den kommunala energirådgivningen fyllt och kommer att fylla en viktig funktion. En värdefull kunskap har byggts upp och det är nu som de verkligt goda resultaten kan nås. En abrupt avveckling såsom regeringen föreslår är därför negativ. Vi hävdar att bidrag även fortsättningsvis bör utgå. /86 föreslår vi 150 milj. kr. Även för nästa femårsperiod bör bidrag utgå men vi anser att bidraget avvecklas med en femtedel . Regeringen bör dessutom överlägga med så att kommunerna är medvetna om avvecklingen av det statliga stödet och bygger upp egna resurser för verksamheten. Med hänvisning till det ovan anförda hemställer vi 1. att beslutar upphäva markvillkoret i bostadsfinansieringsförordningen, 2. att beslutar upphäva bostadsanvisningslagen, 3. att beslutar att under anslaget B 2 i bilaga 9 anvisa ett med 7,2 milj. kr. sänkt anslag på , 4. att beslutar att under anslaget A 2 i bilaga 13 anvisa ett med 1 milj. kr. sänkt anslag på , 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om lättnad i normkraven för att åstadkomma fler små och billiga lägenheter, 6. att beslutar att de ändringar i bostadsfinansieringen som beslutades i samband med att fastighetsskatten infördes upphävs, 7. att beslutar att upphäva hyresrabatterna, 8. att beslutar att under anslaget B 4 bilaga 13 anvisa ett med 2 700 milj. kr. sänkt anslag på 7 700 milj. 9. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om övergång till räntelån för nyproduktionen, 10. att beslutar ändra det kommunala borgensåtagandet på sätt som i motionen föreslås, 11. att beslutar att de av regeringen föreslagna finansieringsmöjligheterna för gatukostnader utökas att även avse vatten- och avloppskostnader, 12. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om en femårig avveckling av statligt stöd till åtgärder under anslagen B 5 och B 9, 13. att beslutar att under anslaget B 5 bilaga 13 anvisa ett med 20 milj. kr. reducerat förslagsanslag på 105 milj. 14. att beslutar att under anslaget B 9 bilaga 13 anvisa ett med 30 milj. kr. reducerat förslagsanslag om 80 milj. 15. att beslutar att under anslaget B 18 anvisa ett med 53 milj. kr. förhöjt anslag på , 16. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om avvecklingsperiod m. m. angående bidraget till energirådgivning. () () () ()