mot · G8021045 · 1985-01-22 00:00:00 — m. fl. Skolplikten omfattar, om än inte formellt så dock reellt, . Förlängningen av den nioåriga skolplikten utgörs av gymnasieskolan. Bevekelsegrunderna för denna förlängda skolplikt är olika beroende på från vilket håll de framförs. Den mest sanningsenliga bevekelsegrunden torde vara det faktum att finns inte alternativet arbete efter genomgången grundskola. I syfte att öka profiten har kapitalet genom olika rationaliseringsåtgärder, automatiseringar och införande av s. k. ny teknik kraftigt reducerat möjligheten till arbete efter genomgången nioårig grundskola. Samhället har anpassat sig efter detta, utan att kritiskt ha prövat om det har varit nödvändigt på alla områden. Det borde vara möjligt att, bortsett från de s. k. marknadskrafternas behov, pröva samhälleliga områden där ungdomar kunde få jobb efter genomgången grundskola. Dessa jobb skall vara fasta och avtalsenlig lön skall utgå. Många skolungdomar är väldigt skoltrötta efter och önskar ingenting hellre än att få "ett jobb efter nian". Att tvinga in dessa ungdomar i gymnasiet är att slösa med deras egen kraft. Genom en samhällsplan för "jobb efter nian tillmötesgår man de krav på större frihet att välja mellan arbete och utbildning och möjligheter till återkommande utbildning, som hela arbetarrörelsen förde fram så starkt under 1960- och början . Vpk anser att dessa krav är giltiga också och att även ungdomen skall ha rätt att ställa dessa. De erfarenheter man får i ett arbete är nyttiga i alla utbildningar och de jobb man får . Att ha erfarenhet från olika arbeten är ett bra sätt att skaffa sig kunskaper om olika yrken och bli motiverad för utbildning. Just inom arbetarrörelsen finns många goda exempel på att man gått till väga på det sättet. En planerad samhällelig utbyggnad av ungdomars möjlighet till arbete efter skulle innebära att gymnasieskolan skulle tillföras kunskap och erfarenhet av arbetslivet från 17-åringar och äldre, eftersom gymnasieskolan och komvux kommer i ett nära samarbete framöver. Allteftersom planen för "jobb efter nian sätts i verket kommer samhällets kostnader för uppföljningsansvar att minska. Vad vi anfört om en planerad utbyggnad för rätt till "jobb efter nian" bör som sin mening ge regeringen till känna. En åtgärd av det slag som vi tidigare förespråkat innebär att dimensioneringstalen för gymnasieskolan måste hållas på en sådan nivå att de ungdomar som önskar bedriva gymnasiestudier skall kunna göra det, annars förfelas rätten till utbildning. För att åtminstone denna rätt skall hållas vid liv måste 1 1984/85.3 sami. 1984/85 1045-1054 det till ett ytterligare antal intagningsplatser till gymnasieskolan. Vi bedömer att det bör röra sig om 3 000 fler intagningsplatser än regeringen föreslår. Av dessa platser bör 60 användas till utbyggnad av musiklinjen i gymnasieskolan. Vi beräknar kostnaden för den dimensioneringsökning vi förespråkat till 30 milj. kr. Såvitt vi nu kan bedöma bör detta ökade dimensioneringstal bestå under åtminstone budgetåren 1985/86, 1986/87 och 1987/88. Detta bör regeringen ges till känna. Med de dimensioneringstal vi föreslår för intagningsplatser till gymnasieskolan är det möjligt att komma till rätta med frågorna om höst- eller vårterminsintagning till gymnasieskolan. Båda systemen har sina brister och förtjänster, men bägge systemen grundar sig på betyg som i sig aldrig är rättvisa. Vårt förslag till antal intagningsplatser borde räcka till alla ungdomar som vill studera på gymnasiet. Därför föreslår vi att betygsfri intagning införs till gymnasieskolan fr. o. m. . Regeringen bör i samarbete med SÖ utarbeta närmare regler för detta intagningssystem. bör ge regeringen detta till känna. Det system vi förespråkar för gymnasieskolan, nämligen full elevtäckning och betygsfri intagning innebär att det ställs särskilda pedagogiska och metodiska krav på undervisningen. Vissa förstärkningsåtgärder måste därför vidtas i förhållande till regeringens förslag i budgetpropositionen. Man bör utnyttja den ökade lärartillgång som finns . En totalkalkyl bör göras över de kostnader som uppstår för stat och kommun om lärare går arbetslösa i stället för att göra en för samhället värdefull insats i de uppgifter de är utbildade för. I sammanhanget kan nämnas att enligt uppgifter från Akademikernas erkända arbetslöshetskassa får en lärare, med en genomsnittsinkomst på minst 7 2(X) kr. per dag i arbetslöshetsunderstöd. Det innebär en ersättning med . Av detta betalas normalt . per dag eller . I en sådan samhällskostnadskalkyl som vi förespråkar bör beaktas de investeringar samhället och de studerande själva redan gjort i utbildningen. bör hos regeringen hemställa om en kalkyl i enlighet med vad som förespråkas i motionen. Som en direkt åtgärd för att stärka undervisningen är det viktigt att se till att lärarna inte undervisar i alltför stora grupper. Eller med andra ord se till att eleverna var för sig får tillgång till mer lärarhandledning. Detta kan man göra genom att angripa de s. k. timreduktionerna, som gäller . Förutom att systemet innebär att eleverna får mindre undervisning, vilket innebär sänkt kunskapsstandard, så slår det särskilt hårt mot glesbygdsskolor. Där har man oftare än i de större tätorterna problem med att fylla undervisningsgrupperna. En direkt konsekvens av de nya timreduktionerna som införts pä förslag av regeringen innebär att gymnasieeleverna i glesbygd får minskade valmöjligheter och att elever i "smalare" ämnen får en försämrad undervisning. För att få bort dessa negativa effekter av det nya systemet av förändrade regler om timreduktio ner, bör anslaget Bidrag till driften av gymnasieskolor tillföras ytterligare 115 milj. kr. Vpk anser att synen på utbildning som en investering för framtiden ställer krav på en god kvalitet i undervisningsverksamheten. Denna kvalitet har undergrävts av de lärarlösa lektionerna. De måste därför tas bort, utan att pengar tas från områden i skolan som på annat sätt går ut över utbildningens kvalitet. Vi kan inte biträda regeringens finansieringssätt för att ta bort de lärarlösa lektionerna. De pengar regeringen föreslår är inget annat än räntemedel som tas från kommunerna och sedan låtsas regeringen som om man tillför medel. För att reellt ta bort de lärarlösa lektionerna och inte syssla med illusionsnummer och siffertransaktioner måste nya medel tillföras gymnasieskolan. Vi beräknar kostnaden för att ta bort de lärarlösa lektionerna i gymnasieskolan till 72 milj. kr. Detta anslag bör tillföras anslaget för Bidrag till driften av gymnasieskolor. Med hänvisning till det anförda föreslås 1.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en samhällsplan för jobb efter nian, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ytterligare intagningsplatser till gymnasieskolan, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om betygsfri intagning till gymnasieskolan, 4..att hos regeringen hemställer om regler för betygsfri intagning till gymnasieskolan, 5. att hos regeringen hemställer om en samhällskostnadskalkyl för lärarkostnader i enlighet med motionen, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om timreduktioner i gymnasieskolan, 7. att beslutar ta bort de lärarlösa lektionerna i enlighet med vad som i motionen föreslås, 8. att beslutar att under bil. 10 B 17. Bidrag till driften av gymnasieskolor anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . (vpk) (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1 * 1984185.