mot · G8021926 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. Utbyggnad av högskolan i I budgetpropositionen, 1984/85: 100 bil. 10, föreslås på ingen punkt någon förstärkning av utbildningen vid högskolan i . Detta är beklagligt dels emedan har en mycket låg andel högskoleutbildade bland arbetstagarna, dels emedan högskolan i är en av rikets minsta enheter och genom denna sin egenskap i stort behov av utbyggnad. Vi anser att det är nödvändigt att snabbt förstärka utbildningen vid högskolan i . Nuvarande struktur vid högskolan i har en struktur som är avpassad efter i första hand näringslivets behov i . Detta innebär att högskolans profilområden är modern teknik (informationsteknologi, elektronik m. ), data och ekonomi. Inom teknikområdet finns vid högskolan två lokala tekniska linjer, linjen för industriell elektronik (80 poäng) och produktionsutvecklingslinjen (100 poäng). har vidare godkänt de utbildningsmässiga förutsättningarna vid högskolan i för en utlokalisering av av civilingenjörsutbildning på elektrotekniklinjen till . Det senare skulle innebära något synnerligen positivt för länet, som har en mycket liten andel civilingenjörer inom industrin. På datasidan finns ett omfattande utbud enstaka kurser inom området administrativ databehandling, ADB (f. n. nästan 100 årsstudieplatser). Utbildningsutbudet är rikt förgrenat och täcker de väsentligaste aspekterna inom ADB-området. På ekonomsidan finns ekonomlinjens s. k. basblock och den riksunika handels- och distributionslinjen. Därutöver finns på olika områden enstaka kurser som fortbildning och vidareutbildning. a. är det fackspråkliga området väl utvecklat. Det finns många indicier som tyder på att länets näringsliv är i behov av stora satsningar på högskoleutbildning. Som jämförelse kan nämnas att högskolan i fastän och har i stort sett samma befolkningsunderlag är ca tio gånger större än högskolan i . 1 1984/85. Det finns således betydande svårighet att till näringslivet i länet rekrytera arbetskraft som genomgått eftergymnasial utbildning. Förhållandet kan illustreras med en jämförelse mellan situationen i och . 1 relation till befolkningen i de två länen är det nästan så många från som från som påbörjar civilingenjörsutbildning (motsv.) Men det är sju gånger så många fortfarande relativt sett av de examinerade vid denna utbildning som återfinns i efter avslutad utbildning. Förhållandet är tyvärr likartat för de yrkestekniska högskoleutbildningar som hänför sig till länets tre dominerande industribranscher, verkstads-, trävaru- och livsmedelsindustrin. Av antalet högskoleexaminerade 1977/78 1979/80 boende i hade fyra personer examen på verkstadsindustrilinjen, två personer på träindustrilinjen och fyra personer på livsmedelsindustrilinjen. Exemplifieringen skulle kunna göras mycket mer omfattande. Vi vill i detta sammanhang koncentrera oss till fem viktiga områden för utbyggnad av högskolan i . är i stor utsträckning ett småföretagarlän. Behovet av ekonomisk utbildning är mycket stort. Kurser i företagsekonomi har givits . Trots detta är det omkring tre sökande per plats till kurserna. Ett önskemål, framfört med stor kraft, från olika instanser i länet är att de utbildningar inom ekonomiområdet som finns vid högskolan i måste ges en betydligt utökad dimensionering. Främst har opinionen fäst sig vid att ett planeringstal om 30 studerande på ekonomlinjens basblock (med ca 200 förstahandssökande) är alldeles för litet; en vanlig uppfattning är att 90 borde utgöra ett lämpligt planeringstal men att 60 är ett absolut minimiantal. Även för andra typer av AES-utbildningar, främst utbildning på datasidan i informationsbehandling/ADB och i småföretagsekonomi, har framförts krav om kraftigt utökade resurser. Många företag har slutligen understrukit önskvärdheten av att hela ekonomlinjen, alltså även påbyggnadsblocket om 60 poäng, exempelvis med inriktning mot småföretagsekonomi, inrättas vid högskolan i . Det är uppenbart att ekonomlinjen som sådan även utgör en indirekt resurs för länets näringsliv, inte minst genom de lärare som knyts till högskolan. Möjligheten att anställa kompetenta lärare med bredd och djup ökar givetvis om antalet utbildningsplatser ökar. Funktionen att vara ett stöd till länets näringsliv förstärks därigenom. Också med utgångspunkt i högskolans inre kompetensutbyggnad och profilering kan man hävda väsentligheten av att öka volymen på ekonomutbildningen. Detta gör det möjligt att anställa företagsekonomer med olika specialiteter samt kanske viktigast i detta sammanhang anställa lärare i nationalekonomi och juridik. I dagens läge är en planeringsram på 30 studerande på ekonomlinjens basblock inte grund för inrättande av lärartjänster utanför det rent företagsekonomiska området. Den största enskilda industribranschen i är verkstadsindustrin med av industrisysselsättningen. Till verkstadsindustrin räknas bl.a. metallvaru-, maskin-, elektro-, instrumentvaru- och transportmedelsindustrin. Maskin- och transportmedelsbranscherna är störst och svarar för ca tre fjärdedelar av sysselsättningen inom verkstadsindustrin. bedömning för verkstadsindustrin pekar på en något stagnerande sysselsättning men ökad produktivitet genom automatisering i skilda former (datorisering, robotteknik m. Verkstadsföretagen i länet understryker vidare att högskoleutbildning behövs såväl på teoretisk nivå, i form av civilingenjörsutbildning samt kortare teoretiskt inriktade tekniska linjer om 23 års studier, som teknikoperativ nivå i form av yrkestekniska högskoleutbildningar (YTH). Från verkstadsindustrins sida har särskilt framförts önskemål om yrkestekniska högskolelinjer med inriktning mot verkstadsindustrin, styr- och reglerteknik, fordonsteknik samt elektronikområdet i stort. Flera företag, inte minst de större, har framfört önskvärdheten i att delar av civilingenjörsutbildning, förslagsvis av elektrotekniklinjen, utlokaliseras från till högskolan i . Utbildningsönskemål av detta slag stöds av bl.a. , länets näringslivskommitté samt LO och TCO. För verkstadsindustrin finns på teknikoperativ nivå behov av åtminstone två YTH-linjer, nämligen verkstadsindustrilinjen (60 poäng) och styr- och reglerteknisk linje (60 poäng). Det bör understrykas att för de linjer som har en verkstadsteknisk och styr- och reglerteknisk inriktning redan nu finns god lärarkompetens inom högskolan. En synnerligen god intern kompetens Finns dessutom för elektronikindustrilinjen (60 poäng); denna linje bör inrättas vid högskolan i . Verkstadsindustrin är som visats den största industribranschen i . Trots detta saknas en relevant branschanknuten utbildning på teknikoperativ nivå. Det kan noteras att den yrkestekniska verkstadsindustrilinjen är lokaliserad till nio län i riket. Anmärkningsvärt är därvid att av dessa nio län hela fem län har en mindre eller betydligt mindre omfattande verkstadsindustri än (, , , och ). Vi föreslår därför att verkstadsindustrilinjen inrättas med 30 platser vid högskolan i fr. o. m. /86. 11 1984/85.3 sami. Ovan har redovisats att antalet verksamma civilingenjörer i är mycket lågt. Vi har också kunnat konstatera att , den tekniska högskola som handhar civilingenjörsutbildningen i högskoleregion, förklarat att det finns kompetens vid högskolan i att ge utbildning av elektrotekniklinjen. Långt gångna kontakter mellan högskolan i och har visat att det skulle vara möjligt att starta en sådan utbildning i . Vi vill understryka att föredragande statsråd på s. 34 konstaterar att den samverkan inom civilingenjörsutbildningens ram av det slag som bedrivs mellan KTH och högskolan i /en samverkan som är identisk med den som ovan skisseras bör kunna vidareutvecklas och bidra till en teknisk profil vid vissa mindre högskoleenheter. Med utgångspunkt häri föreslår vi att tillförs ytterligare 30 platser på elektrotekniklinjen samt att CTH utlokaliserar dessa platser till högskolan i fr. o. m. /86. Från olika håll i har framförts önskemål om utökad utbildning inom det administrativt inriktade dataområdet (ADB). Därvid har förts fram starka krav på att systemvetenskaplig linje skall inrättas vid högskolan i . Linjen bör i gärna ha anknytning till den utbildning som vid högskolan finns i produktionsutveckling för industrin. Kompetensuppbyggnaden hos lärarna i ADB har varit sådan att det finns synnerligen goda förutsättningar att introducera systemvetenskapliga linjen i . Denna linje är av värde dels såsom ett stöd för näringslivet i länet, såväl på utbildningssidan som genom den utvecklingspotential som de till linjen knutna lärarna utgör, dels såsom en önskvärd bas för högskolans utbud av ADButbildningar. En sådan bas behövs för att den redan nu omfattande datainriktningen vid högskolan långsiktigt skall kunna stärkas och utvecklas. Den starka anknytning som finns till forskning inom detta område vid i och bör bibehållas och fördjupas. Vi föreslår att systemvetenskapliga linjen inrättas vid högskolan i med 30 platser fr. o. m. /86. Livsmedelsindustrin är länets storleksmässigt sett tredje industribransch. Branschen intar en femte position i riket; endast de tre storstadslänen och län har fler anställda. Branschens andel av industrisysselsättningen har ökat och är nu . Livsmedelsindustrin i utgör en näringsgren som har expanderat kraftigt . För att ytterligare utveckla livsmedelsindustrin pågår en undersökning av möjligheterna till ökad förädling av jordbruksprodukter. Detta skulle stimulera sysselsättningen även inom jordbruket, vilket är betydelsefullt med hänsyn till jordbrukets förhållandevis omfattande andel av länets totala näringsliv. , berörda företag och fackliga organisationer samt flera organisationer och myndigheter har genom i stort sett samstämmiga uttalanden framfört behovet av utbildning för livsmedelsindustrin både på teoretisk och teknikoperativ nivå. Det är dessutom väsentligt att tillvarata den speciella regionala förutsättning som i innebär. Livsmedelsindustrilinjen (60 poäng) är endast lokaliserad till i (). anförd statistik ger vid handen att mycket få skaraborgare genomgått utbildningen. Vid antagningen fanns ingen studerande från . Det är uppenbart att lokaliseringen till huvudsaklingen tillgodoser studerandegrupper från . Vi föreslår därför att livsmedelsindustrilinjen inrättas med 30 platser vid högskolan i /86. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ökningen av planeringsramen för ekonomlinjens basblock (s. k. grundläggande ekonomiutbildning) vid högskolan i från 30 till 60 platser, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om inrättande av systemvetenskapliga linjen (120 poäng) samt verkstadsindustrilinjen (60 poäng) och livsmedelsindustrilinjen (60 poäng) vid högskolan i med 30 platser på vardera linjen, 3. att sorn sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att tillförs ytterligare 30 platser på elektrotekniklinjen för utlokalisering till högskolan i under de två första årskurserna. () () () ()