mot · G902155 · 1985-11-20 00:00:00 — Motion till 1985/86:155 m. fl. Förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /86 (prop. 1985/86:25) 11984/budgetproposition konstaterade regeringen att överplaneringen i överbefälhavarens dåvarande programplan var mycket stor och att det var osäkert om med den planeringen skulle få en tillfredsställande grad av handlingsfrihet års försvarsbeslut. Mot denna bakgrund avstod regeringen från att av begära alla de beställningsbemyndiganden som överbefälhavaren äskat /86. Ett nytt och bättre underlag skulle tas fram av överbefälhavaren i dennes nästa programplan så att kompletterande beställningsbemyndiganden skulle kunna begäras av på tilläggsbudget /86. Detta har skett. I vår partimotion (1984/85:1711) om försvarspolitiken anförde vi att regeringens åtgärder beträffande beställningsbemyndigandena syntes oss rimliga med hänsyn till det underlag som då förelåg och mot bakgrund av kravet på handlingsfrihet inför nästa försvarsbeslut. Alltför stora bindningar in i följande försvarsbeslutsperiod bör inte finnas. Vi godtog därför regeringens förslag i detta avseende men var noga med att understryka vikten av att försvarsbeslut fullföljdes så långt möjligt i enlighet med den fyrpartiuppgörelse som träffats om försvaret . I årets tilläggsproposition (prop. 1985/86:25, bil. 1) anför regeringen att överbefälhavaren redovisat vilka förändringar som bör genomföras i planeringen efter 1986/87 om en nominellt oförändrad ram (dvs. en i reala termer sänkt ram) skulle tillämpas. Därmed finns det enligt regeringens mening en tillfredsställande grad av handlingsfrihet års försvarsbeslut. Regeringen konstaterar vidare att överplaneringen i överbefälhavarens nya programplan minskat med ca 700 milj. kr. genom senareläggningar och ambitionsminskningar. Trots detta har regeringen föreslagit att de nya beställningsbemyndigandena bör begränsas något i förhållande till vad överbefälhavaren ansett att han kan behöva för att kunna bedriva sin beställningsverksamhet på ett rationellt sätt. Vi delar regeringens uppfattning att det nu kommit fram ett underlag som är betydligt säkrare än det vi hade tillgång till och att detta underlag visar att handlingsfriheten års försvarsbeslut är tillfredsställande. Detta gäller även i det fall man skulle utgå från en ekonomisk ram som i reala termer ligger något under den som gäller. En sådan sänkt försvarsram är emellertid enligt vår uppfattning inte längre intressant ens som ett planeringsalternativ. Tvärtom anser vi att intresset nu bör inriktas mot den övre delen av det ekonomiska intervall som lagts till grund för överbefälhavarens nuvarande planering. enhälliga betänkande om säkerhetspolitiken utgör här en viktig grund för våra ställningstaganden. Den begränsning av bemyndigandena som regeringen nu föreslår är visserligen av ringa praktisk betydelse och ganska tekniskt betingad men kan likväl ge en felaktig signal till vår omvärld. Mot denna bakgrund anser att kravet på handlingsfrihet är så väl tillgodosett att det är onödigt att nu begränsa de beställningsbemyndiganden som överbefälhavaren har begärt. Vi anser heller inte att den aktuella överplaneringen i sig motiverar de ingrepp som regeringen nu föreslår. Propositionen ger ytterst ringa information till om vilka projekt som skulle kunna komma att beröras. Inom varje försvarsgren finns ett antal funktioner (pansarvärn, luftvärn, övrig eldkraft för att ta några exempel från armén) som regeringen fördelat bemyndigandena på. Dock ges frihet för myndigheterna att utan regeringens hörande omfördela bemyndiganden på högst eller högst 10 miljoner mellan funktioner. Effekten av den minskning regeringen nu föreslår påverkas självfallet av vilka begränsningsregler som gäller. får i propositionen ingen information om huruvida tidigare regler skall gälla eller om de nya bemyndigandena skall ha andra regler. Det bör framhållas, att handlingsfrihet för statsmakterna inför ett försvarsbeslut inte bara gäller att fastställa ekonomisk nivå. Hur pengarna fördelas mellan olika ändamål inom försvaret blir också av avgörande betydelse för försvarseffekten. Luftförsvaret, splitterskydd och rörlighet är områden som enligt mening måste förbättras. Avslutningsvis vill vi återigen understryka vikten av att försvarsbeslut fullföljs i allt väsentligt i enlighet med den fyrpartiuppgörelse som träffades 1984. Den begränsning av försvarets priskompensation som regeringen genomdrev för var ett avsteg från denna uppgörelse. Regeringens beslut om att tills vidare frysa vissa medel inom försvarsgrenarnas materiel- och byggnadsanslag kan bli ett nytt avsteg, om inte medlen får utnyttjas för de ändamål för vilka de är avsedda. motsätter sig varje sådant försök att urholka den uppgörelse som vi anser bör ligga till grund för försvarets utveckling intill nästa försvarsbeslut. har haft anledning att genom riksdagsfråga påminna regeringen om detta förhållande. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att hos regeringen framhåller vad som i motionen sagts om fullföljandet av försvarsbeslut, 2. att hos regeringen framhåller vad som i motionen sagts beträffande överbefälhavarens planering med avseende på statsmakternas handlingsfrihet års försvarsbeslut, 3. att bemyndigar regeringen att medge ytterligare beställningar /86 av materiel m. m. för de tre försvarsgre narna samt för huvudprogrammet Operativ ledning i enlighet med de förslag som överbefälhavaren lämnat. () ()