mot · G902599 · 1985-05-13 00:00:00 — och Bo Finnkvist (s) Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /87, m. m. (kompletteringsproposition) (prop. 1985/86:150) Regeringen har i kompletteringspropositionen (prop. 1985/86:150) föreslagit ganska omfattande liberaliseringar av valutaregleringen. Det skedde innan remisstiden på valutakommitténs betänkande hade gått ut. Motiveringen är att den ekonomiska politiken har varit så framgångsrik att förutsättningen för lättnader i valutaregleringen därmed föreligger. I propositionen sägs (s. 19) att liberaliseringen särskilt bör inriktas på de delar av valutaregleringen som kan bedömas hämma näringslivets utveckling. Hit hör enligt departementschefen i första hand kraven på utlandsupplåning vid direktinvesteringar i utlandet samt rätten att förvärva utländska aktier. Sedan propositionen överlämnats till har bl. a. LO uttryckt farhågor för att liberaliseringarna för företagens del skulle kunna leda till att sysselsättningstillväxten i de svenska storföretagen i alltför stor utsträckning sker utanför . Vi anser också att sådana risker finns och därför bör utvecklingen i samband med liberaliseringen av valutaregleringen noga följas. Rent allmänt kan också sägas att det för ett litet land som är angeläget att inom ramen för en alltmer internationaliserad ekonomi söka behålla ett visst mått av nationellt handlingsutrymme för samhället och medborgarna. De svenska multinationella företagens agerande påverkar i hög grad det nationella beslutsutrymmet. Det är därför viktigt att en positiv dialog mellan samhället och de stora svenska multinationella företagen om deras strategiska beslut kommer till stånd. De frågor som är aktuella har behandlats av en särskild statlig kommitté som avlämnade sitt betänkande 1983. () säger sammanfattningsvis att det inte generellt går att uttala sig om effekterna vid olika omfattning av företagens och hela industrins utlandsinvesteringar. Det kan bara bedömas från fall till fall. Väsentligt för effekterna är den ställning som de utländska dotterföretagen får i koncernen i form av produktions-, marknadsutvecklings- och ledningsansvar. De positiva effekterna av utlandsinvesteringar avtar när andelen utlandsproduktion blir mycket stor och försvinner helt om centrala företagsfunktioner flyttas från till utlandet. De positiva effekterna kan sägas kvarstå så länge utlandsproduktionen gör det möjligt att sysselsätta den svenska arbetskraften till högre löner och bedriva en mer omfattande industriell produktions- och utvecklingsverksamhet än vad som annars vore möjligt. När utlandsandelen blir mycket stor ökar Mot. 1985/86: 599 risken för att denna verksamhet i ökad omfattning börjar bedrivas också vid de utländska enheterna och i sämsta fall flyttas från . Tecken på en begynnande sådan tyngdpunktsförskjutning av stora svenska företag kan också skönjas. Sålunda har de 24 företag av sin produktion utomlands jämfört med 10 företag , och ett ökande antal företag har mer än hälften av sina anställda utanför . Den andel av utlandsförsäljningen som också produceras utomlands har ökat från år . Utomlandsproduktion är således nu viktigare än export för försörjning av utländska marknader för de multinationella företagen. Sammanfattningsvis gäller enligt kommitténs mening att så länge världen i övrigt tillåter direkta investeringar är det sannolikt förenat med nationella välfärdsförluster att drastiskt begränsa de svenska företagens möjligheter att investera utomlands. Det är inte självfallet att investeringarna i skulle öka till följd av t. ex. ökade restriktioner mot direkta investeringar. Så länge handeln med teknologi och varor är fri kommer produktionen att ändå tendera att uppstå eller expandera där det är gynnsammast med avseende på kostnader och avsättningsmöjligheter. Detta förhållande utesluter inte men begränsar möjligheterna att genom politiska beslut påverka investeringarnas fördelning mellan och utlandet. Mot bakgrund av de ovan beskrivna riskerna med att tyngdpunkten i de stora företagens verksamhet förläggs utom landet anser utredningen att samhället bör ha ett starkt intresse av att kunna följa och vid behov påverka utvecklingen av företagens utlandsetablering. En sådan påverkan kan och bör ske på skilda sätt. Utredningens majoritet ansåg bl. a. att det fanns behov av ett informationsutbyte kring företagens strategier i syfte att bevaka svenska näringspolitiska intressen. rekommenderar att ett system införs med överläggningar mellan staten och vart och ett av de ur näringspolitisk synvinkel väsentligaste företagen. Syftet med överläggningarna skulle vara att parterna ömsesidigt informerar varandra - t. ex. om investeringsbetingelser och konkurrensförutsättningar och genom överläggningar med varandra skapar en bättre framförhållning och handlingsberedskap samt ökad harmonisering mellan samhällspolitiken och företagens strategier. Då problem till följd av direktinvesteringarnas vidare tillväxt främst gäller de redan långt internationaliserade företagen, finner att överläggningssystemet bör kunna begränsas till de ca 20 största multinationella svenska koncernerna samt vissa i övrigt från näringspolitisk synpunkt särskilt intressanta företag. Enligt DIRK:s mening måste det också sörjas för en uppbyggnad av ett analys- och statistiksystem rörande direktinvesteringarnas utveckling och effekter. Ett införande av ett överläggningssystem förutsätter att statsmakterna får tillgång till information om de stora företagen, deras branscher och utvecklingen i övrigt som har samband med deras verksamhet. föreslår att statens industriverk (SIND) får i uppdrag att svara för ett fortlöpande analysarbete rörande direktinvesteringar och multinatio- nella företag samt att () insamlar visst material Mot. 1985/86: 599 ägnat att översiktligt belysa förändringar i volym och struktur av industrins utlandsverksamhet. I samband med regeringens förslag om liberaliseringar i valutaregleringen har dessa förslag blivit än mer angelägna. Mot bakgrund av vad som anförts i motionen hemställs 1. att uttalar sig för att och regeringen noga bör följa utvecklingen av företagens investeringar i utlandet i syfte att förebygga att kommande liberaliseringar av valutaregleringen kan leda till negativa sysselsättningseffekter, 2. att uttalar sig för att regeringen framlägger förslag till i enlighet med den statliga direktinvesteringskommitténs betänkande som syftar till att skapa instrument för samråd mellan företag och samhälle när det gäller storföretagens utlandsinvesteringar. () Bo Finnkvist (s)