mot · G8022899 · 1985-03-18 00:00:00 — m. fl. Program mot luftföroreningar och försurning (prop. 1984/85:127) Inledning Försurningen och de luftföroreningar som bl. a. ger upphov till denna är vårt kanske allvarligaste miljöproblem. Trots betydande miljöskyddsinsatser på bred front under en följd av år har problemet bara förvärrats i vårt land - främst beroende på långväga transport av luftföroreningar från utländska källor. Problemets allvar och karaktär motiverar en samlad kraftinsats av det slag propositionen söker ge sken av att vara. Vi ställer oss bakom den allmänna uppläggningen av propositionen, dess bakgrunds- och problembeskrivning, dess avgränsning av insatsområden etc., men vi anser den vara otillräcklig på väsentliga punkter när det gäller förslagen till åtgärder. I vissa delar är propositionen mer bakåt- än framåtblickande och lägger tyngdpunkten på allt som har gjorts - till väsentlig del socialdemokraterna inte innehade regeringsmakten. På andra punkter är förslagen så luddiga och urvattnade att de inte kommer att ge upphov till de intensifierade insatser som är nödvändiga för att avvärja det akuta hot försurningen utgör. a. gäller det att ge tydliga signaler till alla aktörer inom industrier, myndigheter m. fl. som kan påverka luftförorenings- och försurningssituationen, signaler som klarlägger att nu måste en kraftsamling ske och regeringen tänker gå i spetsen för den. förslag syftar främst till att snabbare än vad som föreslås i propositionen minska de svenska utsläppen av svavel- och kväveföreningar. Visserligen har merparten av de föroreningar, särskilt svavel, som faller ned över vårt land, utländskt ursprung, men är våra egna utsläpp av stor betydelse för bl. a. den lokala föroreningssituationen. Därtill kommer att våra möjligheter att få kostsamma reningsåtgärder till stånd i andra länder i hög grad är beroende av vår vilja att även fortsättningsvis gå i spetsen när det gäller minskade utsläpp. Vi vill också framhålla att situationen förvärras och att inslaget av eller risken för allvarliga bestående skador snabbt ökar. Propositionen framhåller nödvändigheten av ett intensifierat internationellt samarbete för att avväga hoten från de gränsöverskridande luftföroreningarna. Vi delar helt denna uppfattning men menar att propositionen ensidigt betonar samarbetet med de västeuropeiska länderna och glömmer bort att betydande föroreningsmängder kommer från . De bilaterala miljövårdsavtal mellan och ett antal östeuropeiska länder, som socialdemokraterna i opposition gärna hänvisade till, har visat sig vara helt verkningslösa i sammanhanget. Därför är det nödvändigt med intensifierade ansträngningar för att förmå dessa länder att minska sina utsläpp, genom direkta regeringskontakter och inom ramen för om långväga gränsöverskridande luftföroreningar. Vi vill vidare framhålla det anmärkningsvärda i den totalt avvisande hållning till åtgärder för att minska luftföroreningarna som intar. I enlighet med det initiativ redan tagit i anser vi att måste öka ansträngningarna att påverka den brittiska regeringen och parlamentet. På följande punkter anser vi att propositionens ambitionsnivå måste höjas. Sänk svavelhalten i oljan På följande punkter anser vi att propositionens förslag måste skärpas. Högsta tillåtna svavelhalt i tjock eldningsolja bör möjligt sänkas från 1 till . Därmed skulle svaveldioxidutsläppen minska med ca . Sänkningen kan ske genom att vi bl. a. går över till att använda huvudsakligen lågsvavlig Nordsjöolja (utan att blanda den med högsvavlig Mellanösternolja som sker) det tar att bygga ut erforderlig avsvavlingskapacitet i de svenska raffinaderierna. Högsta tillåtna svavelhalt i tunn eldningsolja bör möjligt sänkas från 0,3 till 0,. Därmed skulle svaveldioxidutsläppen minska med ca . Sänkningen kan ske genom att vi bl. a. tar i anspråk icke utnyttjad avsvavlingskapacitet i raffinaderier som byggts för högsvavlig Mellanösternolja men i allt större utsträckning försörjs med lågsvavlig Nordsjöolja. Förslaget att industriutsläppen av svaveldioxid skall halveras bör ges formen av ett betydligt mer kraftfullt och definitivt riksdagsuttalande så att ingen tvekan råder om att halveringen ovillkorligen skall genomföras. Sänk skatten på blyfri bensin Förslaget att introducera blyfri bensin kan vi ansluta oss till utom på två punkter. För att ge incitament till största möjliga användning av denna bensin bör dess bensinskatt vara per liter lägre än den för blyad bensin i enlighet med förslag. Dessutom måste blyfri bensin tillhandahållas vid samtliga bensinstationer i landet, med undantag av stationer med enbart en pump, fr. o. m. . Vi bedömer detta vara tekniskt genomförbart. Kräv katalytisk avgasrening fr. o. m. I fråga om katalytisk avgasrening anser vi att sådan bör kunna införas än vad som föreslås i propositionen, alltså fr. o. m. bilmodeller eller vid den tidigaste tidpunkt detta är tekniskt genomförbart. De i propositionen föreslagna besluten om att införa katalytisk avgasrening avses samordnas med motsvarande beslut i m. fl. Tidsplanen förutsätter därför att klartecken ges från EG. Med tanke på den oenighet som tycks råda inom denna organisation i avgasfrågan, måste en uppenbar risk finnas för att frågan förhalas och skjuts framåt i tiden. Med den i propositionen föreslagna samordningen med m. fl. länder skulle därmed så också ske i vårt land, vilket enligt vår mening skulle vara mycket olyckligt. Därför anser vi att - om en i och för sig eftersträvansvärd internationell samordning förutsätter att den föreslagna tidsplanen överges - måste fatta sitt eget beslut om avgasrening, så som redan har gjort. Avgasproblemets allvar och karaktär gör ett sådant beslut i hög grad motiverat. De handelspolitiska invändningar, som kan finnas, anser vi uppvägs av fördelarna från miljövårdssynpunkt. Dessutom skulle ett snabbt svenskt beslut verka pådrivande på EG och stödja de länder inom organisationen som verkar för att katalytisk avgasrening införs möjligt. När det gäller dieseldrivna fordon är propositionens förslag mycket vaga och innebär huvudsakligen ett förord för fortsatt internationellt samarbete samt forsknings- och utvecklingsarbete. Därutöver bör klart uttala sig för att de strängaste amerikanska normerna (de s. k. kaliforniska) införs , och frågan om hur detta lämpligast sker bör utredas möjligt. Jord- och skogsbrukets betydelse för försurningen behandlas i propositionen men inga konkreta förslag lämnas. Hänvisning sker i stället till olika myndigheters ansvar, pågående arbeten och utredningar m. m. På flertalet punkter har vi inga invändningar mot detta, men vi vill framhålla faran av att i miljöpolitiken alltid vänta med åtgärder tills ett fullständigt kunskapsunderlag finns. För att undvika svåra, irreversibla miljöskador är det ibland nödvändigt att agera redan på grundval av misstankar och sannolikhetskalkyler. I de fall de insatta åtgärderna inte riskerar att ge upphov till problem bör detta vara ett normalt handlingssätt. Det här förda resonemanget kan i första hand appliceras på frågan om trädslagsval i skogsbruket. pågår en snabb minskning av andelen löv- och biandbestånd i den svenska skogen. Det sätt, på vilket skogsvårdslagen tillämpas, och de statsbidrag, som utgår till s. k. 5:3bestånd, verkar i hög grad i riktning mot en minskning av andelen löv- och biandbestånd i den svenska skogen. Även om frågan inte är helt utredd, finns många tecken på att lövträd är mindre känsliga för och okar ett skogsbestånds motståndskraft mot luftföroreningar och försurning. En uppbromsning av den pågående minskningen av andelen löv- och biandbestånd i den svenska skogen kan inte ge upphov till några irreversibla skador eller problem. Därför bör uttala sig för en sådan uppbromsning, bl. a. genom att statsbidrag inte bör utgå till avveckling av 5:3-skogar med dominans av lövträd. Som en följd därav bör det anslag, ur vilket statsbidrag till sådana åtgärder utgår, kunna minska med 50 milj. kr. för /86. En ökad satsning på inventering, monitoring och forskning om luftföroreningar och skogsskador är ett viktigt inslag i propositionen. Vi vill dock ytterligare framhålla vikten av en satsning på forskning om skogsskador. Skogsskadeproblematiken är ytterst komplex. För en tillfredsställande förståelse på lång sikt menar vi att det behövs en samlad långsiktig forskningsinsats. Forskningen måste omfatta inte bara mätningar av olika former av luftföroreningar utan också en experimentell verksamhet som behandlar luftföroreningarnas samspel med de naturgivna faktorerna som väder (klimat), mark och växternas biologiska egenskaper. Skogens förändrade näringshushållning måste beaktas liksom också förekomsten av giftiga metaller i marken. Grundläggande blir att beakta de faktorer som påverkar trädens vitalitet, dvs. förmåga att kunna motstå luftföroreningar och extrema vädersituationer. En sådan långsiktig kunskap är också nödvändig för att man skall kunna bedöma samspelet i naturen mellan yttre påverkan, svavelutsläpp m. m. samt naturens toleransförmåga och anpassningsmekanismer. , , har utarbetat ett samlat program för forskning om luftföroreningars effekter på skog - Effects of air pollution on land - outline för a research programme. I programmet beaktas även hotet mot jordbruksgrödorna. SLU har också vid omfördelning av egna resurser givit ämnesområdet hög prioritet. Mot bakgrund av att kortsiktiga insatser inte ger en tillräcklig bas för att belysa orsakssammanhangen för skogsskador finner vi det nödvändigt att utnyttja de resurser som redan finns i form av specialister, försök och apparatur vid SLU för långsiktig skogsforskning och till denna anknuten åtgärdsforskning (kalkning och gödsling). Vi vill framhålla att den kompetens inom främst områdena växtfysiologi, växtnäringslära, markbiologi, marklära och skogsproduktion liksom också entomologi och patologi som finns vid SLU är nödvändiga element i skogsskadeforskningen. Det är därför angeläget att resurser tillförs dessa ämnesområden för att en ytterligare forskning skall komma till stånd. Endast med en sådan helhetssyn finns möjlighet att svara mot de krav som ställs på omedelbara insatser och långsiktig kompetensuppbyggnad enligt Aktionsplanen mot luftföroreningar och försurning och SLU:s långsiktiga forskningsprogram. Som framgår av SLU:s forskningsprogram är av den forskning som bedriver inom luftföroreningsområdet finansierad av externa medel, i första hand från , . En ökad finansiering av sådan grundläggande forskning vid SLU över SNV:s anslag kommer att medföra att den alltför stora andelen externfinansiering inom detta område ytterligare ökar. Vi anser att den grundläggande kompetensuppbyggnaden inom området effekter av luftföroreningar på skog bör förstärkas genom att SLU - i enlighet med det forskningsprogram som utarbetats - anvisas 3,4 milj. kr. för /86 för en samlad insats inriktad på skogsskadornas orsaker. I anledning av vad ovan anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs beträffande åtgärder för att förmå de östeuropeiska länderna att minska sina utsläpp av luftföroreningar med effekter i vårt land, 2. att hos regeringen begär förslag om sänkning av högsta tillåtna svavelhalt i tjock eldningsolja till 0,fr. o. m. den tidigaste tidpunkt detta är tekniskt möjligt, 3. att hos regeringen begär förslag om sänkning av högsta tillåtna svavelhalt i tunn eldningsolja till 0,fr. o. m. den tidigaste tidpunkt detta är tekniskt möjligt, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs beträffande minskade industriutsläpp av svaveldioxid, 5. att hos regeringen begär förslag om nedsättning av bensinskattpn för blyfri bensin med per liter, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs beträffande tidpunkten för introduktion av blyfri bensin, 7. att hos regeringen begär förslag om ändrad lagstiftning innebärande att obligatorisk katalytisk avgasrening införs fr. o. m. bilmodeller eller vid den tidigaste tidpunkt detta är tekniskt genomförbart, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs beträffande införandet av kaliforniska avgasnormer för dieseldrivna fordon, 9. att beslutar om ett med 50 milj. kr. för /86 minskat anslag för de s. k. 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs beträffande statsbidrag för avveckling av lövträdsdominerade s. k. 11. att beslutar om en ökning i förhållande till propositionens förslag av anslaget för åtgärder mot försurningar med 3,4 milj. kr. för en samlad forskningsinsats inriktad på skogsskadornas orsaker. () () () () () () minab/gotab 1985 82449