mot · G8022704 · 1985-01-25 00:00:00 — föreslås emellertid att licensen för nästa budgetår uppräknas med . vilket utgör inflationskompensation. Vi känner stark tveksamhet inför nya licenshöjningar. Med tanke på den nytillkomna besparingen på 50 milj. kr. och det rationaliseringsprogram som just nu är under genomförande kan vi dock tillstyrka höjningen. Vi vill emellertid understryka att vi inte kan ansluta oss till en utveckling som innebär nära nog årliga höjningar av licenserna. Fortsatta åtgärder bör vidtas för att öka besparingarna inom koncernen i syfte att hålla licensavgifterna nere. Det statliga presstödet har sedan sin tillkomst ökat snabbt. Det närmar sig nu vad avser direkt stöd. Medräknas det indirekta stödet, t. ex. nedsatt annonsskatt och momsbefrielse, blir summan betydligt högre. Det finns således statsfinansiella skäl att granska presstödet. Därutöver måste stödets utformning och nivåerna på olika stödformer också granskas principiellt. Presstödet har lett till en snedvridning av konkurrensen på många orter. Det finns en klar tendens att vissa tidningars utgivning anpassas till presstödsbestämmelserna. Journalistiska och sunda företagsekonomiska målsättningar får i vissa fall vika för möjligheterna att öka bidraget från presstödsnämnden. En ny pressutredning har aviserats till april. skall femte pressutredningen ha avslutat sitt arbete. Den nya pressutredningen skall enligt önskemål från bli parlamentarisk. Det är angeläget att en sådan utredning ges frihet att förutsättningslöst utreda presstödets framtid både vad gäller utformning och ekonomiska nivåer. Särskilt viktigt är det att stödet utformas så att rationaliseringar stimuleras och sund konkurrens uppmuntras. Regler bör utformas så att tidningens redaktionella utformning i så ringa grad som möjligt påverkas. erhåller mycket stora belopp, både räknat totalt och per exemplar. Vad beträffar det förstnämnda finns det tak för hur mycket en tidning kan erhålla. Så är inte fallet beträffande det sistnämnda vilket lett till att några tidningar erhåller mer stöd per exemplar än som motsvarar lösnummerpriset. Moderata samlingspartiet har redan från början ställt sig negativt till presstödet. Partiet har i olika sammanhang krävt nedskärningar med sikte på att det helt kan slopas. Besparingar är både nödvändiga och möjliga på det nu utgående presstödet. I årets budgetproposition föreslås att produktionsbidragen höjs . Detta motsvarar en ökning av kostnaderna för dessa bidrag med 36,9 milj. kr. för /86. Det finns anledning att erinra om att höjningar av produktionsbidragen skedde så sent som föregående budgetår. Vi avvisar den nu föreslagna höjningen. Vi avvisar också det förslag till höjning av annonsskatten som föreslås för att finansiera höjningen av produktionsbidragen. Genom den konstruktion som valts ökas ytterligare orättvisorna på presstödsområdet. Förutom de 36,9 milj. kr. som här berörs bör en 20-procentig besparing ske på utgående produktionsbidrag. Härigenom sparas 73,8 milj. kr. Vad gäller utvecklingsbidragen har dessa i vissa fall använts så att de blivit direkt konkurrenssnedvridande. Deras nya karaktär av katastrofbidrag har ofta lett till att nödvändiga rationaliseringar inte vidtagits. Det är tveksamt om utvecklingsbidragen skall bibehållas. I avvaktan på att den nya pressutredningen tar ställning till detta bör utgående anslag halveras. Detsamma gäller samverkansbidragen. I båda fallen gäller att endast mindre belopp verkligen har använts under föregående budgetår. Den sammanlagda besparingen genom de föreslagna åtgärderna blir 8,5 milj. kr. Lån till dagspressen föreslås uppgå till oförändrat 25 milj. kr. Under föregående budgetår användes endast 3,9 milj. kr. En reservation finns på 25,9 milj. kr. Mot denna bakgrund bör anslaget för /86 minskas. Vi föreslår att det sätts till 10 milj. kr. De sammanlagda besparingar som vi föreslår vad gäller anslagen G 6 och G7 uppgår till 134,2 milj. kr. Med hänvisning till vad som anförts hemställs* 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en förlängning med av avtalen med Radio-koncernens bolag, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om riktlinjer för framtida organisation, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om reklam som finansieringskälla. () PER () HANS NYHAGE (m) () () * Se även motionerna 1984/85:2705-2706.