ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G802776 · 1985-01-21 00:00:00 — m. fl. Åtgärder mot utförsäkring från arbetslöshetsersättning Det finns mellan 125 000 och 150 000 öppet arbetslösa och de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna omfattar drygt 200 000 personer. Någon avgörande förbättring av arbetslöshetssituationen kan inte skönjas. Däremot kan orosmolnen i form av en kommande lågkonjunktur anas och då kommer arbetsmarknadsläget ytterligare att försämras. De som drabbas hårdast vid arbetslöshet är de långtidsarbetslösa som utförsäkras från arbetslöshetsersättning. Den som hotas av utförsäkring har möjlighet till beredskapsarbete. Trots detta är det av de långtidsarbetslösa som hamnar utanför och aldrig får något beredskapsarbete. var det främst äldre som utförsäkrades, men ligger ökningen mest hos de unga. Över 5 000 människor var utförsäkrade . Åldersfördelningen bland de utförsäkrade ser ut på följande sätt. Siffrorna inom parentes avser . (1 280) (2 796) För det första måste rätten till beredskapsarbete utvidgas så att samhället garanterar alla som hotas av utförsäkring ett beredskapsarbete. Dessutom skall var och en som är garanterad ett beredskapsarbete, av arbetsförmedlingen erbjudas ett beredskapsarbete. Kan inte samhället uppfylla garantin om beredskapsarbete skall ersättning från arbetslöshetskassan fortsätta att utgå till dess den utförsäkrade kan erbjudas ett beredskapsarbete. För att vidga möjligheterna att uppfylla garantin bör även arbetsmarknadsutbildning jämställas med arbete för denna kategori och därmed vara kvalificerande för arbetslöshetskassa. F.n. räknas bara viss del av utbildningen som kvalifikationstid. Med denna modell kommer arbetslöshetskassorna att belastas, om inte större resurser satsas på fler beredskapsarbeten. Den förlängda arbetslöshetsersättning som här föreslås skall inte belasta kassamedlemmarna, utan kassorna skall få full kostnadskompensation av staten för merkostnaden. Med garanti om beredskapsarbete och förlängd kassaersättning kommer man inte att frångå arbetslinjen till förmån för kontantlinjen, men däremot 1 1984/85. kommer dessa inte att stå emot varandra. Ett fullföljande av arbetslinjen och att komma till rätta med utförsäkringarna kräver att nya jobb skapas. Då räcker det inte med engångsdevalveringar, klockartro på exportframgångar och ett förlitande på storfinansens investeringsvilja, utan då krävs planerade åtgärder för industri och offentliga sektorns utbyggnad som vpk föreslår i andra motioner till årets . Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att som sin mening ger regeringen till känna att den som hotas av arbetslöshet bör garanteras beredskapsarbete enligt vad i motionen anförs, 2. att hemställer hos regeringen om förslag som innebär att om den utförsäkrade inte kan garanteras beredskapsarbete, skall förlängd arbetslöshetsförsäkring utgå enligt vad i motionen anförs, 3. att hemställer hos regeringen om förslag om att arbetsmarknadsutbildning skall vara kvalificerande för arbetslöshetsersättning. (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G802777 · 1985-01-18 00:00:00 — Ökat antal lärlingsplatser inom byggsektorn Verksamheten inom byggsektorn kännetecknas av en nedrustning på produktionsapparaten. Till den traditionellt besvärliga, säsongmässiga och regionala variationen i sysselsättning får man alltså nu räkna med en krympande byggvolym. Denna leder till ökade svårigheter särskilt för de äldre inom byggarbetarkåren och för dem som är lärlingar att få arbete. Den totala nedgången dämpas delvis av att har verksamheten inom underhålls- och ombyggnadssektorn ökat. För den äldre arbetskraften har med stöd av bl. a. AMS etablerats byggarbetsplatser där man tagit till vara de äldre yrkesarbetarnas ofta speciella kunskaper och erfarenheter. En intressant och för branschen nyttig möjlighet öppnas om det för lämpliga projekt inte bara skulle rekryteras äldre arbetskraft utan även sådana som ännu ej avslutat sin utbildning. Kontinuiteten i branschen skulle med ett sådant arrangemang kunna säkerställas, sysselsättningsläget skulle förbättras, svårigheten att fullfölja påbörjad utbildning och som lärlingsarbete få meningsfulla, varierande och nyttiga arbetsuppgifter skulle till stor del elimineras och många mindre såväl nyggnads- som ombyggnadsarbeten skulle kunna förverkligas. Regeringen bör därför ges i uppdrag att på lämpligt sätt snabbt överväga och utarbeta ett förslag till stöd för fadderarbetsplatser inom byggnadssektorn i enlighet med vad som här har skisserats. Med hänvisning till det ovan anförda hemställer jag att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ett förslag till stöd för fadderarbetsplatser inom byggnadssektorn. P. O. ()
mot · G802778 · 1985-01-21 00:00:00 — Folkmängden i minskade med 152 personer . Ett relativt litet tal men vid en noggrannare analys ganska så dyster. 1959 fanns det 59 628 verksamma dalslänningar i landskapet. 1969 hade antalet minskat till 54 200. hade landskapet förlorat 5 428 personer, , de flesta unga utbildade i arbetsför ålder. Under den därpå följande tioårsperioden ökade befolkningen med 2 279, ökningen var störst . har folkmängden återigen börjat minska och då ligger tyngdpunkten , således efter regeringsskiftet . Bakom de negativa siffrorna döljer sig flera faktorer, bl. a. för få arbetstillfällen och en ogynnsam befolkningsstruktur som har sina rötter utvandring. Även förvärvsfrekvensen är låg. Enligt länsprogram 1980 är behovet ca 2 000 nya arbetstillfällen enbart för att uppnå samma andel förvärvsarbetande som riket i övrigt. Därtill är målsättningen att folkmängden skall öka i stället för minska. I länsrapport anges att den relativa arbetslösheten är högre i än i länet i övrigt. Den negativa utvecklingen för måste nu stoppas. 1960-talets misstag får inte upprepas. Alla storslagna läns- och industriprogram samt regionalpolitiska målsättningar måste uppfyllas. Det räcker inte längre med fagert tal om att vi är på rätt väg. Vi i kan faktiskt avläsa resultatet genom en negativ befolkningsutveckling. Tyvärr kan vi se ytterligare orosmoln som närmar sig. kommun kommer att drabbas genom Uddevallavarvets nedläggning. Ca 200 färgelandabor är direkt berörda av varvet. I det kommande åtgärdsprogrammet måste få sin del av kakan. Lämpliga åtgärder från statens sida för att stärka utvecklingen i är: -Byggande av väg 173 och väg 166 . - En fortsatt satsning på . - Att AMS-förläggningen i Laxarby bevaras. - Dal-Västra järnväg överförs till riksnätet. Enligt mening bör det regionalpolitiska stödet koncentreras till de värst utsatta regionerna. Helt naturligt bör då prioriteras. Mot bakgrund av den befolkningsutveckling och förvärvsfrekvens som råder bör således en ökad andel av de regionalpolitiska resurserna fördelas till just . Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att vid fördelning av regionalpolitiska medel särskilt beakta utvecklingen i .
mot · G802779 · 1985-01-18 00:00:00 — Åtgärder för att hindra sexuella trakasserier på arbetsplatser har problemet med sexuella trakasserier uppmärksammats alltmer. Med sexuella trakasserier menas i huvudsak att arbetstagare mot sin vilja handgripligen antastas eller i ord eller handling utsätts för annat hänsynslöst beteende av sexuell natur. Det händer också att kvinnor/män får sexuella inviter av arbetsgivare eller överordnade. Ett uteblivet tillmötesgående kan medföra hot om att berövas arbetsuppgifter, löneförhöjning m. m. eller kan rent av bli en bestraffning som exempelvis uppsägning från anställningen. Men det behöver inte alltid få sådana konsekvenser utan problemet förblir de sexuella trakasserierna i sig. De som utsatts för detta har oftast inte velat berätta om det och därför har någon kartläggning av problemet inte kunnat göras. Dock har kvinnor, sedan frågan aktualiserades vid socialdemokratiska kvinnoförbundets kongress, trätt fram och berättat om sina upplevelser. Inom de fackliga organisationerna säger man sig nu också ha blivit väl medvetna om att kvinnliga medlemmar utsätts för sexuella trakasserier. Även jämställdhetsombudsmannen har fått samtal från kvinnor som utsatts för sådana övergrepp. Internationellt sett har debatten i kommit i gång sent. I flera länder finns redan lagstiftning som förbjuder sexuella trakasserier på arbetsplatsen. Problemet med sexuella trakasserier bör främst angripas med ett aktivt jämställdhetsarbete på arbetsplatserna. Det är endast ett förebyggande arbete som kan ge resultat , men för att ange hur allvarligt vi ser på att sexuella trakasserier förekommer bör dock ett avståndstagande markeras i lagtext. En sådan markering kan också i sig väntas ha en förebyggande effekt. 4 § jämställdhetslagen kan antingen förtydligas eller kompletteras med en punkt där det slås fast att sexuella trakasserier är otillåtna på arbetsplatsen. Det bör också klargöras vilket ansvar arbetsgivaren har för sexuella trakasserier som anställda gör sig skyldiga till mot varandra. Mot bakgrund av det anförda yrkar vi att hos regeringen begär förslag till förtydligande eller komplettering av jämställdhetslagen för att förhindra sexuella trakasserier. () ()
mot · G802780 · 1985-01-21 00:00:00 — Motion 1984/85:780 m. fl. Bestämmelserna om arbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag Regeringen föreslår i budgetpropositionen att högsta belopp vid arbetslöshet skall vara . per dag, en ökning med . Redan när arbetslöshetsersättningen höjdes till . per dag krävde SO (Arbetslöshetskassornas samorganisation) att högsta dagpenningbelopp skulle vara . För att kunna följa löneutvecklingen kräver nu SO att högsta dagpenningbelopp, från , skall vara . Vpk pekade även på att dagpenningbeloppet vid arbetslöshet borde höjas till . Vpk anser därför att regeringens förslag om . är helt otillräckligt och instämmer med de krav som SO framfört, att arbetslöshetsförsäkringen måste ge ett tillfredsställande skydd mot inkomstbortfall vid arbetslöshet. Ett högsta dagpenningbelopp på . skulle innebära att arbetslöshetskassorna kunde ge sina medlemmar ett skydd mot inkomstbortfall på månadslöner . Vpk har vid tidigare riksmöten föreslagit att KAS-ersättningen borde räknas upp och kopplas till högsta dagpenningklass i arbetslöshetsförsäkringen. Vi anser att KAS skall utgöra av högsta dagpenning i A-kassesystemet. En höjning av KAS från till . är därför rimlig. Utbildningsbidraget för dem som inte är berättigade till arbetslöshetskassa är inte föremål för någon justering av regeringen. Utbildningsbidraget har släpat efter kraftigt och är därför i behov av en uppjustering. Det kan inte vara acceptabelt att elever under utbildning tvingas leva långt under existensminimum. Vpk föreslår därför att utbildningsbidraget för dem som ej är kvalificerade för ersättning från A-kassa från höjs till . Finansiering av de merkostnader på detta område som vpk föreslår kan ske på två sätt. Regeringen kan föra en sådan ekonomisk politik att arbetslösheten starkt nedbringas, eller man kan täcka de ökade kostnaderna genom kapitalbeskattning. Det bör ankomma på regeringen att på tilläggsbudget återkomma med förslag. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att beslutar att höja högsta dagpenningbelopp i arbetslöshetsförsäkringen och anta följande som Motionärernas förslag betecknade förslag till lag om ändring i lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring, att gälla från : Dagpenning utges med lägst 110 och högst om inte annat följer av denna lag. Arbetslöshetskassan beslutar om dagpenningens storlek. Dagpenning utges med lägst 110 och högst om inte annat följer av denna lag. Arbetslöshetskassan beslutar om dagpenningens storlek. 2. att beslutar att utbildningsbidraget vid arbetsmarknadsutbildning fr. o. m. lägst skall utgå med . 3. att beslutar höja KAS-ersättningen till . per dag och anta följande, som Motionärernas förslag betecknade förslag till lag om ändring i lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd, att gälla från : Kontant arbetsmarknadsstöd ut- Kontant arbetsmarknadsstöd utges med per dag. ges med per dag. 4. att beslutar att kontant arbetsmarknadsstöd skall kopplas till högsta dagpenningklass i arbetslöshetsförsäkringen enligt vad i motionen anförs. (vpk) (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G802782 · 1985-01-21 00:00:00 — Bidrag till installation av kakelugnar För att få bidrag till investering i värmepumpsanläggning i småhus skall följande krav vara uppfyllda. Värmepumpen skall vara typgodkänd eller finnas upptagen i statens planverks förteckning över värmepumpar, för vilka fullständiga typgodkännandeansökningar har inlämnats. Det krävs att de projekterings-, monterings-, drift- och skötselinstruktioner som bifogas ansökan samt att statens provningsanstalt har lämnat uppgift om beräknad energisparfaktor. Eftersom de nya kakelugnar som görs uppfyller dessa krav borde även dessa komma in under samma bestämmelser för att få bidrag som värmepumpar. Men man skall också ställa samma krav på att få bidrag som för värmepumpar. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer jag att beslutar att kakelugnar skall komma in under samma bestämmelser som värmepumpar då det gäller att få bidrag till energisparåtgärder.
mot · G802783 · 1985-01-17 00:00:00 — m. fl. har , som enda landsting i , lagreglerad skyldighet att svara för den övergripande regionala planeringen i länet. Förklaringen till detta är främst historisk och sammanhänger kanske främst med behov under tidigare perioder att bereda innevånarna bostäder. Något som inte ansågs kunna ske innanför de egna gränserna. En annan bidragande faktor var att kranskommunerna tidigare ansågs alltför ekonomiskt svaga för att själva kunna bekosta den kommunaltekniska och övriga service som expansionen krävde. Situationen är som bekant väsentligt annorlunda med stagnerad befolkningsutveckling och, i flertalet fall, bärkraftiga kommuner även utanför huvudstaden. Regionplaneringen i har också kommit att i många fall sakna den primärkommunala förankring som krävs för att ge planeringen genomslagskraft. har emellanåt kommit att uppfattas som en verklighetsfrämmande överkommun. I det förslag till ny plan- och bygglag som f. n. är föremål för prövning i lagrådet föreslår regeringen ändå att även , som enda landsting i , skall ha detta regionplaneansvar. Vi moderater anser i stället att regionplanering i nu måste bli ett frivilligt, gemensamt, åtagande för kommunerna inkl. som huvudman för kollektiv trafik och sjukvård. Lagreglerna för regionplanering i bör utformas på samma sätt som för övriga län i landet och så att de möj liggör frivillig samverkan mellan länets kommuner och . Ett frivilligt, gemensamt, regionplaneåtagande för kommunerna även i skulle inte bara innebära minskad planeringsbyråkrati utan ge erforderliga planeringsinsatser behövlig genomslagskraft i den kommunala verksamheten. Det byråkratiska inflytandet över markanvändningen måste över huvud taget minskas. planering är i allmänhet fullt tillräcklig för avvägningen mellan olika intressen. Erforderliga detaljplaner skall kommunerna själva kunna fastställa och sakägare skall ha rätt att besvära sig över dessa beslut i den ordning som gäller för förvaltningsbesvär. Kommunerna i bör med detta synsätt ges gemensamt huvudansvar för den regionala planering som behövs för att också skall kunna utvecklas på det sätt som dess innevånare önskar och som krävs för att länet skall kunna uppfylla de krav som vi ställer på landets huvudstadsregion. Utgångspunkten för denna planering måste alltid vara kommunernas egen planering. Denna ligger av naturliga skäl närmare de enskilda medborgarna och kan därmed också lättare utgå från kommuninnevånarnas egna önskemål än vad som skulle bli fallet med den ordning som gäller för regionplanering i . I avsikt att uppnå att det kommande förslaget till plan- och bygglag utformas i enlighet med vad som ovan anförts, bör bostadsutskottet behandla denna motion med förtur. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att de särskilda bestämmelserna angående regionplaneringen i skall utgå ur kommande förslag till ny plan- och bygglag. () AXEL ()
mot · G802784 · 1985-01-18 00:00:00 — och mot radon i bostäder lade den s. k. radonutredningen fram sitt slutbetänkande. Utredningen konstaterade att ca 40 000 hus hade radonhalter på /m3 eller mer och vilket borde åtgärdas . Vid nybyggnation skall hänsyn tas till den naturliga radonstrålningen från marken så att radonhalten inne i husen inte överstiger /m3. Bland remissinstanserna kan konstateras att cancerutredningen och strålskyddsinstitutet delar radonutredningens uppfattning men menar att gränsvärdena borde sättas ännu lägre. Regeringen har inte aviserat några åtgärder med anledning av utredningens resultat. Detta innebär att många människor lever i fortsatt oro över hur och om deras bostäder är lämpliga. I budgeten finns medel för ombyggnad av vissa bostadshus och av dessa medel kan lån erhållas för åtgärder mot radon. Antalet beviljade lån för detta ändamål har utnyttjats i begränsad omfattning. Osäkerheten beträffande vilket gränsvärde som bör sättas samt avvaktan på regeringsinitiativ kan vara orsaken. Det är dock angeläget att saneringen kan komma i gång utan dröjsmål. Det är även av största vikt att det uppsökande arbetet kan fullföljas på ett enkelt och obyråkratiskt sätt. Med hänvisning till bl. a. radonutredningens genomgång och förslag borde regeringen föreslå fortsatta åtgärder för att komma till rätta med radonproblemen i bostadshus. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om åtgärder mot för höga radonhalter i bostadshus.
mot · G802785 · 1985-01-16 00:00:00 — Motion 1984/85:785 m. fl. Kommunalt veto beträffande uranhantering Lagstiftningen om särskild prövning av tillkomst och lokalisering av industriell eller liknande anläggning av väsentlig betydelse för hushållningen med landets samlade mark- och vattentillgångar (136 a § BL) har tillkommit för att ge såväl lokal opinion genom kommunfullmäktige som regeringen möjlighet att styra om och var s. k. miljöstörande verksamhet skall få etableras. Lagen har ofta kallats det kommunala vetot på grund av bestämmelsen att tillstånd enligt första stycket i 136 a § BL får meddelas endast om kommunen tillstyrkt detta. I lagrummet räknas upp olika verksamheter och anläggningar vilkas tillkomst och lokalisering skall prövas. Bland dessa nyanläggningar finns atomkraftverk och upparbetningsanläggning. Dessa anläggningar måste prövas medan brytning av uran, uppförande av mellanlager samt slutförvaring av utbränt kärnbränsle prövas endast om regeringen beslutar detta. Vi anser att även de tre nämnda verksamheterna skall anges som prövningspliktiga. har i föreslagit förbud mot brytning av uran. Detta har avvisats av riksdagsmajoriteten. Frågan bör lämpligen på nytt prövas i samband med behandlingen av naturresurslagen. I avvaktan på denna prövning anser vi att brytning av uran samt uppförande av mellanlager och slutförvaringsanläggning för utbränt kärnbränsle bör uttryckligen anges som prövningspliktiga enligt 136 a § BL. Genom detta garanteras de lokala synpunkterna ett starkt inflytande. Vi föreslår att 136 a § punkt 5 ändras så att den ges följande lydelse: 5. brytning av uran, atomkraftsanläggning, anläggning för upparbetning av atombränsle samt anläggning för mellanlagring och slutförvaring av utbränt kärnbränsle, I konsekvens härmed utgår punkt 6. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att beslutar att BL 136 a § andra stycket punkterna 5 och 6 i enlighet med motionens förslag ändras så att de omfattar samtliga led i uranhanteringen. () () () () minab/gotab 1985
mot · G802788 · 1985-01-17 00:00:00 — Förste vice talman av vinstdelningsskatten, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:787 hemställs 1. att upphäver vinstdelningsskatten års taxering, 2. att upphäver gällande utdelningsstopp för aktier.
mot · G802790 · 1985-01-18 00:00:00 — och vårdlagstiftning avseende drogmissbrukare Med stöd av vad vi anfört i motion 1984/85:789 hemställs att hos regeringen begär förslag till ny vårdlagstiftning avseende drogmissbrukare i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · G802792 · 1985-01-21 00:00:00 — 1984/85 792-797 m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:791 hemställer vi att beslutar begära att regeringen ger SIDA och UHÄ i uppdrag att studera förutsättningarna för att med biståndsmedel finansiera studier och uppehälle vid svenska högskolor för 300 studerande från utvecklingsländer. () () () ()
mot · G802795 · 1985-01-17 00:00:00 — m. fl. Ett socialt stödprojekt bland invandrarungdom, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:794 föreslås 1. att hemställer hos regeringen om åtgärder för att starta ett socialt stödprojekt bland invandrarungdomar i enlighet med vad som anförs i motionen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att detta stödprojekt bör organiseras och administreras av kommunerna med full kostnadstäckning genom statsbidrag, 3. att som sin mening ger regeringen till känna att detta statsbidrag bör finansieras genom en särskild arbetsgivaravgift. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G802796 · 1985-01-17 00:00:00 — m. fl. Rösträtt för invandrare i riksdagsval Under hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:794 angående invandrarpolitiken föreslås att hos regeringen hemställer att förslag om rösträtt för invandrare i riksdagsval, oberoende av medborgarskap, föreläggs . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G802797 · 1985-01-17 00:00:00 — m. fl. Under hänvisning till vad som anförts i vår motion 1984/85:794 angående invandrarpolitiken föreslås 1. att som sin mening uttalar att begreppet hemspråksundervisning bör bytas ut mot modersmålsundervisning, varvid även innehållet i undervisningen skall utvidgas till att omfatta en bred och inträngande undervisning i modersmålets kultur och historia, 2. att beslutar att bidrag till kostnader för undervisning i hemspråk och för studiehandledning på hemspråk skall utgå med per deltagande elev, 3. att hos regeringen hemställer om förslag till ändrade bestämmelser för hemspråksundervisning för invandrarbarn med syfte a) att modersmålsundervisning görs obligatorisk och ges samma ställning som övriga obligatoriska ämnen i , b) att, även då hemspråksundervisningsgrupp omfattande fyra elever ej kan ordnas, varje elev skall garanteras minst hemspråksundervisning och att statsbidrag skall utgå enligt detta, 4. att hos regeringen hemställer om förslag till ändring av regler och riktlinjer för undervisningsväsendet beträffande skolans roll i kampen mot rasismen i enlighet med innehållet i motionen, 5. att som sin mening uttalar att invandrarbarnen i största möjliga utsträckning bör beredas möjlighet till undervisning i enspråkig grupp, 6. att uttalar att någon tidsram varefter invandrares rätt till svenskundervisning upphör ej bör anges, 7. att hos regeringen hemställer om förslag om utbildning av lärare i svenska som främmande språk i enlighet med vad som anförs i motionen, 8. att som sin mening ger regeringen till känna att undervisningen i svenska för invandrare bör finansieras genom en arbetsgivaravgift. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)