ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G802798 · 1985-01-11 00:00:00 — 1984/85 798-807 Inom polisväsendet finns ett system med s. k. medborgarvittnen. Deras uppgift är att ha insyn i polisens arbete bl. a. vid arresteringar, förhör m. m. Systemet kan ifrågasättas ur många synpunkter. En är att vi inte på något annat område har en sådan specialkontroll av att statliga tjänstemän utför sitt arbete på det sätt som lagar och föreskrifter anger. Den avgörande synpunkten är att när polisstyrelserna nu får utökade arbetsuppgifter, systemet med medborgarvittnen inte får bli polisstyrelsernas undanflykt för att inte själva skaffa sig den kunskap om polisorganisationen och om polisarbetets vardag som de rimligen bör göra. Enligt min mening är därför systemet med medborgarvittnen felaktigt som princip. I praktiken bör det vara en naturlig del av polisstyrelsernas arbete. Endast i större distrikt kan flera personer behöva engageras men även då bör detta ske genom polisstyrelseorganisationen. En viktig del av reformen är det utvidgade ansvaret och inflytandet för polisstyrelserna. Utbildningen av styrelseledamöterna för de nya arbetsuppgifterna pågår. Enligt min mening får vi nu en organisation med väl fungerande kontakt mellan allmänhet och polis och detta bör göra medborgarvittnen överflödiga. Statsbidrag utgår till verksamheten för /86 med 0,6 milj. kr. Alldeles oavsett om systemet med medborgarvittnen enligt mitt förslag avskaffas eller ej bör statsbidraget avvecklas. Med hänvisning till vad jag ovan anfört hemställer jag* 1. att beslutar att systemet med särskilda medborgarvittnen skall upphöra, 2. att beslutar att insynen i polisarbetet skall ske genom polisstyrelsen och att detta får uttryck i lagstiftningen om polisstyrelsen. * Se även motion 1984/85:799. 1 1984/85.
mot · G802799 · 1985-01-11 00:00:00 — Motion 1984/85:799 Slopande av statsbidraget till verksamheten med medborgarvittnen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:798 hemställer att beslutar att statsbidraget till kostnader för medborgarvittnen skall upphöra.
mot · G802800 · 1985-01-21 00:00:00 — och för vissa handikappade Om man som handikappad önskar tekniska sexhjälpmedel finns ingen annan möjlighet än att besöka en porraffär eller handla på postorder. Detta innebär för många ett oöverstigligt hinder. förnekar ingen att alla människor har behov av att älska och känna närhet även om ett funktionshinder gör att man inte fungerar enligt det dominerande mönstret. Sexualtekniska hjälpmedel får inte ses som ett sätt att lösa frågor om känslor och relationer men vi får inte heller bortse från att dessa hjälpmedel i vissa fall kan komplettera den egna förmågan på samma sätt som övriga tekniska hjälpmedel. De medicinska kunskaperna om möjligheterna till sexualliv vid olika rörelsehinder har ökat men är vårdpersonalens kunskaper inom området bristfälliga. Informationen till patienterna på rehabiliteringsklinikerna är också eftersatt. På de flesta ställena har läkarna huvudansvaret för att nyskadade får veta hur de kommer att fungera sexuellt. En del läkare tar självmant upp frågan, andra gör det bara om patienten frågar. Om sexhjälpmedel förs upp som bidragsberättigat hjälpmedel kan detta bli en naturlig väg både för patienten och läkaren att diskutera möjligheter och begränsningar som funktionshindret eventuellt medför på sexualiteten. Det kommer också att medföra krav på utbildning inom området för berörda yrkesgrupper. För att berörda yrkesgrupper skall kunna informera patienterna om sex, samlevnad, sexhjälpmedel och handikapp krävs att de får kontinuerlig utbildning i ämnet. Med hänvisning till det anförda föreslås* att hos regeringen begär att sexhjälpmedel förs upp på lista över bidragsberättigade hjälpmedel. (vpk) (vpk) * Se även motion 1984/85:801.
mot · G802801 · 1985-01-21 00:00:00 — och om sex m. m. på rehabiliteringskliniker Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:800 föreslås att hos regeringen hemställer om initiativ för att det på varje rehabiliteringsklinik skall finnas en ansvarig för information om sex, samlevnad, sexhjälpmedel och handikapp. (vpk) (vpk)
mot · G802803 · 1985-01-21 00:00:00 — m. fl. Minskat anslag till vuxenstudiestöd Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:802 hemställer vi att beslutar att under anslaget E 5. Vuxenstudiestöd anvisa 20 milj. kr. mindre än vad regeringen föreslagit. () () () ()
mot · G802805 · 1985-01-21 00:00:00 — m. fl. Metodutveckling av arbete med vissa invandrarfamiljer Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:804 föreslås att hos regeringen hemställer om förslag innebärande att kommunerna ges särskilt ekonomiskt stöd för metodutveckling av arbete med utsatta familjer från olika etniska grupper. (vpk) C.-H.
mot · G802806 · 1985-01-21 00:00:00 — m. fl. Utbildningsradions program för invandrarkvinnor Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:804 föreslås att hos regeringen hemställer om förslag innebärande att särskilda medel ställs till utbildningsradions förfogande för att insatserna för invandrarkvinnor skall kunna utvidgas och rikta sig till kvinnor med olika social och kulturell bakgrund samt att sändningarna sker på tider då kvinnorna har möjlighet att ta del av dem. (vpk) C.-H.
mot · G802807 · 1985-01-21 00:00:00 — m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:804 föreslås att hos regeringen hemställer om förslag innebärande att såväl svenskundervisning som samhällsorientering i ökande grad anpassas till invandrarkvinnornas förutsättningar och möjligheter att delta. (vpk) C.-H. minab/gotab 1985
mot · G802809 · 1985-01-17 00:00:00 — Inbetalning av källskatt för tillfällig arbetskraft m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:808 hemställer jag att begär att regeringen möjligt framlägger förslag om införande av s. k. uppbördskort för s. k. självanställd på sätt som föreslagits i motionen. 1 * 1984185.3 sami.
mot · G802810 · 1985-01-18 00:00:00 — Förbättrade kontakter mellan myndigheter och allmänhet Många medborgare upplever det som ett stort problem att erhålla kontakt med statliga verk och myndigheter. Vid försök nå kontakt med ovan nämnda instanser per telefon anses detta av många som mycket besvärligt. Det uppfattas som ytterst tidskrävande att vänta i telefon innan någon i ärendet insatt person svarar. Dessa av många uppfattade långa väntetider tillsammans med det faktum att det kan kosta dryga pengar att vänta i telefon får som effekt att nödvändig kontakt i syfte att erhålla svar på olika frågor inte etableras. En lösning på detta problem kan vara att uppringd myndighet eller verk erhåller möjlighet kunna koppla om samtalen från allmänheten i sådan form att uppringd myndighet eller verk själva betalar största delen av den uppståndna väntetiden i telefon. T. ex. om någon söker kontakt med myndighet eller verk och i ärendet insatt tjänsteman är upptagen bör myndigheten betala telefonväntetiden utöver första perioden. En sådan ordning skulle ganska säkert innebära att allmänheten i högre utsträckning tog kontakt med myndigheter i avsikt att lösa eventuella oklarheter, vilka kan uppfattas som viktiga. Det i motionen nämnda förslaget skulle kunna innebära att bättre kontaktmöjligheter kan skapas mellan myndigheterna och allmänheten. Åberopande det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för att förbättra kontakten mellan myndigheter och allmänheten.
mot · G802811 · 1985-01-18 00:00:00 — Motion 1984/85:811 Ändring av namn på riksdagsutskott Namnet på ett riksdagsutskott bör helst vara sådant att allmänheten förstår vad utskottet arbetar med. Det var därför en angelägen ändring som gjordes när beslöt ändra dåvarande civilutskottets namn till bostadsutskottet. arbetar förutom med de olika trafikgrenarna även med transportfrågor av skilda slag. , , , statens vägoch trafikinstitut, , statens geotekniska institut, transportforskningsdelegationen, riksfärdtjänstenämnden, handelsflottans pensionsanstalt m. fl. sorterar förutom de statliga affärsdrivande transportverken under trafikutskottet. Vid korrespondens med utlandet används på engelska utskottsbeteckningen . Ansvarig minister tituleras kommunikationsminister och hans departement benämns . Det är inte undra på att brev till utskottet från allmänheten ofta ställs till kommunikationsutskottet. Med hänvisning till vad ovan anförts om värdet av att utskottets namn bättre täcker utskottets ansvarsområde samt till behovet av paritet vad beträffar andra länders parlamentsutskott hemställs att beslutar ändra namnet på trafikutskottet till kommunikationsutskottet.
mot · G802812 · 1985-01-22 00:00:00 — Motion 1984/85:812 m. fl. Lokalisering till av centrumet för administrativ databehandling I finns ett mycket stort antal företag inom dataområdet med såväl hårdvaru- som mjukvaruproduktion. Här finns etablerade storföretag som , och men också mindre och medelstora företag med denna informationsteknologiska inriktning. har också ett stort antal nya företag startats och vuxit sig starka. I regionen finns således inom näringslivet en mycket stor kompetens och erfarenhet på dataområdet. och de angränsande länen utgör en omfattande industriell region med stort behov av stöd för modernisering av sin verksamhet med hjälp av datateknik såväl inom administration som produktion. Detta gäller kanske framför allt de mindre företagen som dessutom mycket ofta saknar egna utvecklingsresurser i tillräcklig omfattning. Förutom hos vissa företag finns också flera offentliga organ med hög datakompetens. Vi behöver bara nämna , , FMV och . har en mycket omfattande utbildning och forskning inom data- och elektronikområdet och skulle bli ett mycket gott stöd för det i dataeffektutredningen föreslagna centrumet för administrativ utveckling. Den fungerande fortlöpande utbildningen av data- och systemtekniker ger stora tillskott till arbetsmarknaden. Det föreslagna centrumet skulle få goda möjligheter att rekrytera kvalificerad personal och skulle på så sätt kunna utgöra den utvecklingsresurs som många företag skulle behöva. Verksamheten i det föreslagna centrumet skulle också på ett utmärkt sätt komplettera den redan etablerade verksamheten inom verkstadstekniskt utvecklingscentrum i . Det är utomordentligt viktigt att betona sambandet mellan teknikanvändning i produktion och administration. Företagens behov måste ses i en helhet. Den utveckling vi nu kan se inom data och informationsteknologi handlar mycket om integrering och därmed sammanhängande utvidgade adderingseffekter vilket i sin tur kan ge grund för en högre utvecklingsdimension. Detta talar för en samlokalisering med verkstadstekniskt utvecklingscentrum i . Med hänvisning till vad som anförts i motionen ovan hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om lokalisering av det i dataeffektutredningen föreslagna centrumet för administrativ utveckling till . () ()
mot · G802813 · 1985-01-16 00:00:00 — I är egendomsskyddet stramt förankrat i regeringsformens sjätte paragraf. Paragrafen om egendomsskyddet är uppgjord på basen av grundlagarna . I den ingår skyddet av medborgarnas liv, ära och frihet samt deras egendom. Dock har egendomsskyddet naggats i kanterna. I börjar en konstitutionell debatt kring egendomsrätten ta fart mot bakgrund av den tilltagande lagstiftning, som hotar just egendomsrätten. Det finns exempel på otaliga inskränkningar i egendomsskyddet. Men i finns inget allmänt egendomsskydd inskrivet i regeringsformen. är det endast parlamentarikernas vaktslående om konstitutionen, som utgör förutsättningarna för ett svenskt egendomsskydd. Med andra ord präglar deras uppfattning inställningen till egendom och behov av skydd. Även rättstillämpningen påverkas av tidsandan, och en allmän uppluckring av begreppen om egendomsskydd, som politiska beslut tycks bana väg för, förklarar den uppkomna debatten. Aktuella praktiska exempel, som präglar denna bakgrund, är pågående diskussion om såväl handredskapsfiske som förestående naturresurslag och plan- och bygglag. Lantbrukarnas möjligheter t. ex. att bedriva och planera sin näring är helt beroende av om det i svensk rättsordning finns ett garanterat egendomsskydd. Men vår grundlag innehåller inte någon principdeklaration, som skyddar enskilt ägande. Möjligen skulle man kunna tala om ett indirekt skydd i vissa fall i form av en ersättningsregel. Men detta räcker inte, när pågående stora lagstiftningsarbeten på ett genomgripande sätt förvanskar den egendomsrätt, som är knuten till mänsklig självbevarelsedrift och som börjar omfatta allt fler människor. Det personliga ägandet uppfattas som en trygghet för människorna och är desslikes en förutsättning för hela samhällets positiva utveckling. Mot denna bakgrund hemställs att hos regeringen anhåller om förslag, innebärande att egendomsrätten införs i den svenska grundlagen.
mot · G802814 · 1985-01-16 00:00:00 — Motion 1984/85:814 Högtidlighållande av i , m.m. Vid de utrikes resor som jag som riksdagsledamot haft förmånen att företa - antingen som ledamot av ett utskott eller som enskild resestipendiat - har tillfälle mestadels förelegat att besöka landets parlament. Dessa besök, som ständigt är mycket intressanta bl. a. ur jämförelsesynpunkt, har speglat sina länders uppfattning om de nationella värdena i form av olika symboler eller i form av iakttagandet av gamla traditioner och ceremonier. Detta vaktslående om historien och traditionen och gemenskapssymbolen saknar många besökare i riksdag, där den ytterst neutrala plenisalen inte ens uppvisar den svenska nationalflaggan. Då vi numera dessutom har en svensk nationaldag på , som fått ökad aktualitet bland medborgarna, vilka i större eller mindre evenemang högtidlighåller denna dag, borde också på lämpligt sätt göra detta. I riksdag, som är hårt arbetsbelastad, upplever riksdagsmännen ingenting av den dagens nationella gemenskap. Mycket sällan ges tillfälle att medverka vid de ceremonier som försiggår runt omkring i landet. Många medborgare upplever detta som en brist och stundom som en nonchalans från det folkvalda parlamentets sida. Mot denna bakgrund hemställs 1.att beslutar att plenisal smyckas med den svenska flaggan, 2. att beslutar att uppmärksammas också i riksdagsarbetet på lämpligt sätt, t. ex. så enkelt som att hymnen flagga får inleda dagens arbete.
mot · G802815 · 1985-01-22 00:00:00 — m. fl. Kyrkans skiljande från staten 1972 lade en utredning fram förslag till beslut om kyrkans skiljande från staten. Många människor mötte detta förslag med stor tillfredsställelse. Äntligen skulle grundlagens religionsfrihet få ett verkligt innehåll. Tyvärr har dock ingen regering, som haft möjlighet att genomföra beslutet, haft modet och styrkan att lägga fram ett förslag. Detta oavsett om regeringen bestått av socialdemokrater, moderater, folkpartister och/eller centerpartister. Det innebär att fortfarande har en statskyrka trots att det finns en majoritet av partier i som är för kyrkans skiljande från staten. I stället har man tagit steg bakåt och anpassat lagstiftningen till en statskyrka (prop. 1981/82:77). kommunisterna, som konsekvent drivit kravet om kyrkans skiljande från staten, beklagar den utveckling frågan har fått. Rådande förhållanden innebär att de flesta nyfödda kollektivansluts till kyrkan i och med födseln - ett ur demokratisk synpunkt oacceptabelt förhållande. Det innebär också att en kyrka har en särställning i det svenska samhället, trots att folk nu mindre än någonsin, bl. a. på grund av den omfattande invandringen, omfattas av någon religionsuppfattning som är entydig eller på något sätt allomfattande. Som anhängare av religionsfrihet anser vpk att kyrkans skiljande från staten är en mycket angelägen fråga. Underlagsmaterial för att lösa relationen mellan kyrkan och staten finns. Eventuell ytterligare beredning av frågan bör kunna ske utan någon större omgång. Ett förslag bör därför kunna framläggas för under detta år. Det är enligt vår mening viktigt att den oförenlighet som finns mellan grundlagens religionsfrihet och det faktum att har en statskyrka nu undanröjs. Mot bakgrund av vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär förslag om kyrkans skiljande från staten. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G802816 · 1985-01-22 00:00:00 — m. fl. Behovet av klara regler för partiernas representation i utskott har framträtt allt tydligare. Vid innevarande mandatperiods början visade det sig att en formell tillämpning av riksdagsordningen skulle medfört att ett parti med 21 ledamöter erhållit representation i samtliga utskott medan ett parti med 20 ledamöter skulle ställts helt utanför utskottsarbetet. Den lösning av utskottsrepresentationen som uppnåddes svarar i stort mot den av arbetsformsutredningen utfärdade rekommendationen om proportionell fördelning av det totala antalet utskottsplatser i enlighet med partiernas styrkeförhållanden i . Svagheten är emellertid att det saknas regler som garanterar varje parti utskottsrepresentation i förhållande till styrkeförhållandena i . Det är angeläget att en lösning av frågan kommer till stånd i så god tid att regler finns för utskottens sammansättning efter höstens val. Arbetet i särskilda arbetsgrupp har ännu inte lett fram till något resultat. bör besluta om bestämmelser i riksdagsordningen som garanterar samtliga partier som i val uppnått av rösterna representation i utskotten. Betydelsen av att samtliga riksdagspartier bereds möjligheter att delta i utskottsarbetet har tidigare betonats i riksdagsuttalanden. gäller det att fastlägga regler härför. Med hänvisning till det anförda föreslås att beslutar införa bestämmelser i riksdagsordningen som garanterar samtliga partier, vilka vid val till erhållit av rösterna i riket, representation i utskott. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G802817 · 1985-01-22 00:00:00 — m. fl. kommunisterna har drivit kravet om slopande av 4procentsspärren vid val till så länge denna regel varit gällande. Spärren strider mot målsättningen att varje röst skall ha lika värde. Ett parti kan samla över 200 000 röster utan att bli representerat i . Om flera partier hamnar nära men ej uppnår kan ett mycket stort antal väljare bli orepresenterade. Genom uppgörelsen mellan och demokratisk samling om den gemensamma valbeteckningen val har debatten rörande spärren fått ny aktualitet. En spärregel som inte ens ett parti vilket medverkat till dess tillkomst är beredd att tillämpa bör rimligen avskaffas! I direktiven till folkstyrelsekommittén återfinns spärrsystemet bland de frågor som kommittén har att behandla. Justitieministern anser dock att det bör finnas en spärr mot småpartier, men att det inte är nödvändigt att spärren har just den utformning den har f. n. I tilläggsdirektiv till kommittén har regeringen efter uppgörelsen mellan och kds begärt en utvärdering av småpartispärren. Det kan dock knappast vara meningsfullt att införa bestämmelser i syfte att göra spärrsystemet mer bindande. I stället borde utgångspunkten vara att den gällande spärren överlevt sig själv och därför bör avskaffas. Denna ståndpunkt bör ge regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda föreslås att som sin mening ger regeringen till känna att pågående utredningsarbete bör ha inriktningen att den nuvarande 4-procentsspärren vid val till slopas. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) minab/gotab 1985 79687
mot · G802821 · 1985-01-21 00:00:00 — En förklaring till svårigheten att utläsa den reala betydelsen av underskottet i statsbudgeten torde vara att man inte längre skiljer mellan drift- och investeringsutgifter. Fr. o. m. /81 ersattes drift- och kapitalbudgeten med en total statsbudget, där man inte direkt kan utläsa i vilken utsträckning statsbudgetens underskott beror av att driftutgifterna överstiger väntade driftinkomster, främst skatter. Uppställningen av statsbudgeten som en totalbudget har bäddat för kravet att man bör eftersträva en totalbalansering av statsbudgeten. har man även talat om behovet av en totalfinansierad statsbudget, vilket dock icke inneburit något intellektuellt framsteg eftersom varje budget alltid på något sätt är finansierad. Av intresse är däremot hur utgifterna finansieras och det är då motiverat att skilja mellan driftutgifter och investeringsutgifter. Likaså är det motiverat att skilja mellan räntabla och icke-räntabla investeringsutgifter. Studielån, t. ex., är sålunda att betrakta som räntabel investering i den utsträckning lånen återbetalas. De bör följaktligen hänföras till kapitalbudgeten och finansieras medels upplåning. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att till statsbudgeten även fogas en redovisning där man skiljer mellan driftutgifter och investeringsutgifter samt mellan räntabla och icke-räntabla investeringsutgifter. minab gotab 1985 79688
mot · G802825 · 1985-01-22 00:00:00 — Tredje vice talman skattefri gräns vid uthyrning av fritidshus Den ökande turismen är ett mycket positivt inslag i en bygd och för näringslivet. Turismen bör därför på allt sätt stimuleras. För många familjer med begränsade ekonomiska resurser blir det dock avskräckande dyrt att bo på hotell, pensionat eller turistanläggningar. Att hyra ett fritidshus är då ett billigare och i allmänhet bra alternativ. Önskemålen om att hyra fritidshus någon vecka har också ökat starkt. Enligt nuvarande bestämmelser kan en ägare av ett eget fritidshus hyra ut för . utan att behöva erlägga skatt för det. Denna låga gräns för skattefrihet har hämmat ett effektivt utnyttjande av de fritidshus som kan ställas till turismens förfogande. Enligt en utredning som utförts av elever vid turistlinjen på högskolan i utnyttjas fritidshusen förvånansvärt liten del av året. De områden där fritidshusen bebos mest är där de i genomsnitt används och med en utnyttjandegrad . I mitt eget hemlän används fritidshusen enligt utredningen endast och i . Dessa intressanta siffror visar vilken stor outnyttjad resurs vi har i våra fritidshus. Det är enligt uppgift endast mellan och av fritidshusen som ställs till förfogande för uthyrning. Av exempelvis nära 25 000 fritidshus var det endast ca 2 300 som stod till förfogande för hyresgäster i öppna marknaden. Skattereglerna torde vara en viktig orsak till detta. I t. ex., där man enligt uppgift har likartade skatteregler för stuguthyrning, är av de privata fritidshusen disponibla för uthyrning. Min bedömning är att det skulle vara en stor tillgång i turistverksamheten om den skattefria gränsen för uthyrning av eget fritidshus höjdes från nuvarande . till exempelvis det dubbla, . Detta skulle locka fler turister och skapa mer liv i många glest befolkade områden. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående en höjning av den skattefria gränsen, för uthyrning av privata fritidshus, från . 1 1984185.3 sami.
mot · G802826 · 1985-01-22 00:00:00 — Motion 1984/85:826 Sänkt inkomstskatt för vissa svenska forskare På grund av det höga skattetrycket i har det blivit allt svårare att locka utländska forskare till vårt land. Med anledning härav har beslutat att lön till vissa utländska forskare verksamma i skall beskattas till blott . I konsekvens med att viss del av lönen inte beskattas, befrias arbetsgivaren från socialavgifter för motsvarande del av lönen. Den grupp utländska forskare som undantagsregeln kan gälla avser forskare som är eller avses bli knutna till ett kvalificerat forsknings- eller utvecklingsarbete med sådan inriktning eller på sådan kompetensnivå att betydande svårigheter skulle föreligga för rekryteringen inom landet. I konsekvens med ovanstående vore det lika rimligt att tillämpa samma undantagsregel för svenska forskare med motsvarande kvalifikationer och verksamma i vårt land. I annat fall riskerar vi att mista dessa forskare till utlandet, något som också hänt i vissa fall. Den nya undantagsregeln innebär en märklig diskriminering av kvalificerade svenska forskare och torde därför kunna få den effekten att utflyttning av dessa forskare påskyndas. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att samma undantagsregel som gäller vid beskattning av vissa utländska forskare i vårt land även skall gälla svenska forskare verksamma i , uppfyllande motsvarande kvalitetskrav.