ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G802720 · 1985-01-18 00:00:00 — i Vården av fornlämningar Vården av landets fornlämningar sker f. n. i det närmaste helt med statliga medel över AMS. Detta innebär att fornvårdsverksamhetens omfattning helt styrs av den aktuella arbetsmarknadssituationen. Konkret innebär detta att de fornvårdande insatserna starkt kan variera år . Denna ryckighet i vårdarbetet försvårar i mycket hög grad en långsiktig och vettig planering av fornvårdsarbetet i länet. För exempelvis del har inneburit en markant minskning av anslagen för att under innevarande budgetår helt utebli. Situationen är likartad för de flesta län. Följden av detta är att de senaste årens verksamhet riskerar att helt spolieras, med allt vad det innebär av negativa konsekvenser för vården och levandegörandet av vårt kulturarv. Med den situation som är rådande finns det inga möjligheter att uppfylla de mål som regering och riksdag har fastlagt för kulturminnesvården (prop. Problemet är det närmast totala beroendet av AMS-medel för verksamheten. Lösningen på problemet är att, i likhet med vad som gäller inom byggnadsvården, huvuddelen av de medel som används till fornvård tillförs kulturminnesvården direkt. Med ett minskat beroende av situationen på arbetsmarknaden och med en år jämnare tilldelning av medel kan vården av fornlämningarna bättre planeras och utföras. Med en större andel medel direkt till kulturminnesvården är möjligheterna dessutom stora att i högre grad än f. n. stötta exempelvis hembygdsföreningar och enskilda att ta en större del i vården av kulturarvet. En sådan inriktning av vårdarbetet skulle bli av oerhört stort pedagogiskt värde för att öka förståelsen och intresset hos allmänheten för vårt lands i många stycken unika och särpräglade kulturarv. Riksdag och regering bör därför se över finansieringsformerna för vården av landets fornlämningar. Utgångspunkten för denna översyn måste vara att minska beroendet av AMS-medel och i motsvarande grad överföra medlen direkt till kulturminnesvården (riksantikvarieämbetet-länsstyrelserna). Åberopande det anförda hemställs att hos regeringen begär en översyn av finansieringsformerna för vården av landets fornlämningar.
mot · G802722 · 1985-01-17 00:00:00 — för vissa organisationer av folkrörelsekaraktär F. n. finns vissa organisationer av folkrörelsekaraktär som utan att tillhöra ändå har påtvingats en viss administrativ knytning till förbundet genom att deras statsbidrag för verksamheten fördelas via förbundet. Dessa självständiga och från idrottsrörelsen fristående organisationer har att själva inlämna sina anslagsframställningar till regeringen men har sedan att yttra sig över framställningarna. a. idrottsutredningens betänkande (SOU 1969:29) Idrott åt alla och utredningen (SOU 1979:60) Bidrag till folkrörelser har berörda organisationer påtalat detta förhållande och ansett det felaktigt att skall ha möjligheter att påverka organisationernas statsbidrag. Berörda organisationer har ånyo påtalat förhållandet i uttalanden . Att de fristående organisationerna bedömer sakförhållandet på detta sätt är helt naturligt eftersom det kan uppstå en viss konkurrens mellan idrotten och andra former för friluftsliv och friskvård. För den svenska idrottsrörelsen kan det inte heller vara någon eftersträvandsvärd situation att sitta i denna "dömande position över anslagsäskanden som ligger vid sidan av deras egen verksamhet. I idrottens idévärld måste också ett sådant påtvingat beroendeförhållande vara främmande. De fria organisationer som omtalas i denna motion är , . , , De svenska lantliga ryttarföreningarnas centralförbund. , , och . Granskningen av de fristående organisationernas anslagsäskanden och deras övriga beredning i regeringen kan mycket väl som förut ligga kvar hos . Där finns en kunskap som väl klarar uppgiften att göra en rättvis uppskattning av den verksamhet som bedrivs och en fördelning av statsbidragen. över är helt onödig. Av de uppräknade fristående förbunden finns några som har en nära anknytning till tävlingsverksamheten (t. ex. och vissa hästsportorganisationer) och dessa kan om de så önskar ligga kvar under fördelningsinflytande. För den ideella rörelsen i vore det välgörande om denna organisationsoformlighet kunde avlägsnas, och en organisationsförändring behöver inte vara någon utdragen och omständlig procedur. Med hänvisning till det anförda anhåller undertecknad att i skrivelse till regeringen begär den organisationsförändring beträffande vissa organisationer av folkrörelsekaraktär som omtalas i denna motion.
mot · G802726 · 1985-01-21 00:00:00 — I årets budgetproposition från föreslås inrättandet av en professur i allmänmedicin vid . Till denna professur, som skall förenas med tjänst som distriksläkare vid en vårdcentral i , har inga medel anslagits, utan dessa medel skall tillskapas genom omfördelning inom ramen för befintliga resurser under fakultetsanslaget. Med kännedom om den långa beslutsprocess som äntligen resulterat i förslaget om inrättandet av professuren, är det märkligt att medel ej anslås. En jämförelse med medicinska fakultet visar att deras äskade tjänster också till fullo finansieras. Ur regionalpolitisk synpunkt spelar satsningarna på universitets allmänmedicinska professur en mycket stor roll. Tack vare en väl fungerande allmänläkarutbildning i norra kan vi åstadkomma en rättvisare läkarförsörjning till skogslänen. I , och finns redan sådana professurer och får en nästa budgetår enligt propositionsförslaget. är relativt ungt och de tjänster som finns inom är alla väl motiverade. Skall denna nya tjänst nu finansieras inom befintliga ramar betyder det att någon annan tjänst utgår. Detta kan vi inte acceptera. I stället bör denna tjänst finansieras med budgetmedel och omfördelning av medel ske inom de universitet som inte spelar en så stor regionalpolitisk roll. Med stöd av det anförda hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen framförts när det gäller finansieringen av allmänläkarprofessur vid .
mot · G802728 · 1985-01-18 00:00:00 — m. fl. har av människan utövats på alla kulturnivåer. I dansen har man kunnat uttrycka stämningar, framkalla vissa sinnestillstånd eller åskådliggöra händelseförlopp. Dansat har människorna gjort i alla kulturer om än dansmodet växlat. Från folkdans och modern sällskapsdans har det kommit flera vildare modedanser såsom jitterbug, shake, twist m. fl. Den moderna discomusiken förekommer mest på ungdomsdanser. Det har där utvecklats en dansform som ger liten möjlighet, på grund av ljudnivån, att tala med varandra, vilket är viktigt för att få en fin kontakt med det motsatta könet. Därför är kunskap och möjlighet att delta i sällskapsdans, där man dansar parvis, ett viktigt led i den sociala fostran. Undersökningar bland skolelever om anledning till alkohol- och drogmissbruk har talat för att kunskaper i dans ökar självförtroendet och motverkar missbruk. Dansträning tillsammans med andra former av socialt inriktade övningar är ett sätt att minska kontaktlösheten och även minska motivet för att använda alkohol och annan stimulantia bland barn och ungdom. Erfarenheter från drogfria ungdomsdanser är goda och likaså den dansundervisning som förekommer i en del skolor. Vi anser att denna undervisning bör få en fastare form och spridning till alla grundskolor, som ett led i att förebygga alkohol- och drogmissbruk bland skolungdom och stoppa kamrat våldet. Alla talar om kultur i skolan. Tidningen tar i en serie fram idéer och ambitioner. I KA nr 22 kan vidare läsas om , som är först i landet med obligatorisk dansundervisning på schemat för hela årskurs 2. En danspedagog i säger bl. a. alla barn passar inte för idrott, därför bör mera dans och balett komma in i skolan. Ge oss 1 %c av vad som idrotten kostar. försök i konstaterar lärarna nu att eleverna efter en danslektion har lättare för att koncentrera sig. Skolläkaren framhåller motoriken, kroppskontrollen och samarbetsförmågan. Vi vill genom dansen ge eleverna möjlighet att tillfredsställa sitt rörelsebehov och uppleva glädjen i att röra sig rytmiskt till olika typer av musik. Den skall också göra eleverna medvetna om vilka möjligheter som finns att med kroppen uttrycka olika känslor och sinnesstämningar och utveckla deras förmåga att ge uttryck åt känslor och stämningar genom olika rörelser, individuellt eller i samverkan med andra. En systematisk träning av dessa färdigheter bör ge eleven ökad självtillit och ökad kreativitet. I dagens samhälle blir vi lätt passiva genom den ström av underhållning som ständigt möter oss. Vi vill medverka till ett aktivt och personligt engagemang genom att ta vara på och utveckla intresset för dans och musik, ett intresse som för många är en stor stimulans genom livet. Det vore värdefullt att införa undervisning i gammal och modern sällskapsdans på skolschemat i från lågstadiet upp till årskurs nio och att utvärdera pågående verksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om modern sällskapsdans. () () () () ()
mot · G802729 · 1985-01-21 00:00:00 — Högre konstnärlig utbildning vid Högre utbildning i humanistiska ämnen tillhör inte de särskilt prioriterade områdena i nuvarande satsningar på högskoleområdet. I ord betonas gärna humaniorans betydelse, men det leder sällan till konkreta reformförslag. Särskilt den norra regionen är underförsörjd vad avser utbildning inom sektorn för kultur- och informationsyrken. Som jämförelse kan nämnas att Umeåregionen för /85 erhöll av de totala sektorsanslagen. För Kl-sektorns del var dock motsvarande andel så låg som 1,. Även humanistisk forskning är i viss mån underdimensionerad. Högre utbildning på det konstnärliga området finns bara i och , vilket är otillfredställande ur både nationell och regional synvinkel. Enigheten om att den humanistiska utbildningen i behöver förstärkas är stor. UHÄ har tagit fasta på detta i sin anslagsframställning /86 och föreslår dels en kyrkomusikerlinje till högskolan i , dels en linje för fri konst samt en formgivnings- och designinriktad utbildning till i . Förslaget om en högre konstnärlig utbildning till har varit föremål för ett långvarigt beredningsarbete. har många olika argument tillfogats frågan. Vi kan bl. a. peka på betoning av det stora regionala behovet av utbildning på formgivningsområdet. Den regionala anknytningen framstår klart dels med tanke på det formforum som planeras till , dels med tanke på inriktningen mot trädesign. Här kan skogshögskolan i bidra med sin kunskap på materialområdet. Linjen för fri konst är av stor betydelse för att denna typ av utbildning skall få spridning utanför och . Här kan inte arbetsmarknadsskäl ha någon direkt betydelse i argumentationen. I stället handlar det om en utveckling av humaniora och kulturutövande i hela vår norra landsända. Vi anser att en sådan reell satsning bör göras av . Den är som vi sagt tidigare av nationell betydelse. UHÄ föreslår i sin anslagsframställning /86 att linjen för fri konst inrättas fr. o. m. 1986/87 med 12 nybörjarplatser samt att den design- och formgivningsinriktade linjen inrättas fr. o. m. 1987/88 - båda i . Vi anser att skall bifalla UHÄ:s förslag i dessa delar. Med hänvisning till det anförda föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om inrättande av linjen för fri konst och den 1984/85:729 12 formgivnings- och designinriktade linjen vid i . (vpk) (vpk)
mot · G802730 · 1985-01-18 00:00:00 — m. fl. Utbildningsarvode till vissa lärarstuderande För att komma in på lärarutbildningen för handel och kontor, industri- och hantverk eller vårdlärare ställs höga krav på förkunskaper vad avser såväl teoretisk grundutbildning som praktisk erfarenhet. Detta förhållande, som vi tycker är riktigt, innebär naturligtvis att man får en kategori sökande till dessa utbildningar som är så att säga socialt och ekonomiskt etablerade i samhället. Detta harman tidigare insett från regering och riksdag och därför utbetalat ett blygsamt utbildningsarvode för att säkerställa en kvalitativt bra rekrytering till de nämnda utbildningarna. Men i samband med behandlingen av prop. 1982/83:100 beslöt att utbildningsarvode inte skulle utgå till de som påbörjade sin utbildning efter . Vi varnade då för vad ett sådant beslut skulle ha för effekt på utbildningarna ur rekryteringssynpunkt sett. Vi menade också att det inte kan vara särskilt klokt att som man gör gymnasieskoleutbildningar som drift- och underhållsteknisk linje reguljära ta bort ett viktigt instrument för rekrytering till dessa lärarutbildningar. Detta var emellertid vad , på förslag av regeringen, gjorde . Det har visat sig att beslutet om indragning av utbildningsarvodena innebär svårigheter för rekryteringen av lärarstuderande till de nämnda utbildningarna. Visserligen fyller man upp de anslagna platserna i stort sett, men först efter överintag på vissa linjer för att kompensera bortfallet på andra. Man har dessutom från högskolans sida gått ut med annonser i dagspressen, där man efterlyst studerande. Scenariot i detta drama skulle kunna föras ännu längre - det är bara att läsa verksamhetsberättelserna för de yrkespedagogiska linjerna. Vi anser det inte nödvändigt att UHÄ utreder denna fråga om borttagande av utbildningsarvodet och dess effekter på de nämnda utbildningarna. UHÄ har säkert större och mer svårbemästrade utredningar att göra, som det är viktigare att lägga ner resurser på. Det framstår som tydligt att rekryteringen till de nämnda utbildningarna måste befrämjas, och vi föreslår därför att såsom en första åtgärd utbildningsarvode återinförs från . Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen hemställer om förslag om att utbild ningsarvode återigen skall utgå till lärarstuderande på i motionen nämnda lärarlinjer. (vpk) (vpk) minab/gotab 1985
mot · G802732 · 1985-01-17 00:00:00 — Motion 1984/85:732 Inrättandet av en permanent excerperingscentral i Jörns kommun Närmare tjugotalet kvinnor har beredskapsarbete vid excerperingscentralen i , inland. Vid excerperingscentralen utförs viktigt grundarbete för genetisk-genealogisk forskning. Utdrag görs ur källmaterial som sedan databehandlas. Detta material ligger sedan till grund för forskning inom skilda områden, främst inom medicin. Det arbete som utförs vid excerperingscentralen är således ytterst betydelsefullt för samhället på många områden. Den personal som arbetar vid centralen har oroats av uppgifter att AMS, som är huvudman för verksamheten, vill överflytta huvudmannaskapet till annan huvudman och för sin del inte är beredd att anslå medel för verksamheten efter . Med hänsyn till verksamhetens inriktning och den permanenta karaktär verksamheten numera har, anser AMS att något organ under är mera lämpat att vara huvudman för excerperingscentralen i . Verksamheten vid excerperingscentralen i är ytterst värdefull för forskning på många områden och då främst inom medicinen. Starka skäl talar för att något organ under bör bli huvudman för verksamheten vid excerperingscentralen och att denna permanentas. För det lilla inlandssamhället är verksamheten vid excerperingscentralen av största betydelse ur sysselsättningssynpunkt. Ersättningsjobb för tjugutalet kvinnor, som, om excerperingscentralen läggs ned, blir arbetslösa, går inte att uppbringa. Om verksamheten skulle läggas ned blir följden att samhället står kvar med höga kostnader för arbetslösheten och utan att ha fått ett värdefullt arbete för forskningen utfört. Det i denna motion berörda förhållande påtalades av undertecknad i en likalydande motion till fjolårets . Inför behandlingen av denna motion vill undertecknad påpeka att verksamheten i nu är inne på sitt femte år som beredskapsarbete och att det för de vid anläggningen sysselsatta kvinnorna innebär en pressande situation att ej kunna få fast anställning. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar att excerperingscentralen i får status som fast arbetsplats och att verksamheten inordnas under . minab/gotab 1985
mot · G802733 · 1985-01-19 00:00:00 — 1984/85 733-741 Ökad intagning till de s. k. idrottsgymnasierna Kombinationen med specialidrott i gymnasieskolan - de s. k. idrottsgymnasierna - omfattar f. n. (/85) 550 intagningsplatser. SÖ och () har varit eniga om att denna dimensionering är klart otillräcklig och strävat efter att så snabbt som möjligt nå ett tidigare överenskommet tak på 600 intagningsplatser. Siffrorna baserade sig på redovisade önskemål från kommuner och specialförbund (idrottsgrenar). Förslag om ökning med 50 platser från 550 till 600 fanns med i SÖ:s petita /85. SÖ:s förslag tillstyrktes inte med motivet att den påbörjade försöksverksamheten med individuella timplanejämkningar för idrottsträning för elever i gymnasieskolan skulle minska sökandetrycket till idrottsgymnasierna. Denna utveckling hade man även trott och i viss mån hoppats på inom . Trots att vi nu ser resultatet av tredje årets satsningar på det s. k. hemortsalternativet kan man inte märka någon avmattning i intresset för idrottsgymnasier. De 150 nya hemortsplatser som disponeras /86 räcker dessutom inte långt eftersom specialförbunden redovisat önskemål /86 på tillsammans närmare 1 000 platser. Situationen beträffande kombination med specialidrott i gymnasieskolan kan, efter kontakter med berörda specialförbund, inte förväntas förändras inom överskådlig tid. En fortsatt flerårig utökning av antalet hemortsplatser kan måhända lindra behoven för vissa specialidrotter. Då tillkommer emellertid nya specialförbund på listan över dem som vill ha idrottsgymnasium, frisbee och förväntas handikapp och landhockey söka. De s. k. idrottsgymnasierna kommer även fortsättningsvis ur flera synpunkter att vara den bästa formen för kombination av idrottssatsning och gymnasiestudier. För flertalet specialförbund kommer hemortsalternativet enbart att förbli ett komplement. F. n. ligger seriösa ansökningar om idrottsgymnasieplatser hos RF och SÖ från följande kommuner och idrotter: (nordisk komb.) (badminton) 8 platser (frisbee) 16 platser Trots att nya kommuner och idrotter successivt har kunnat beredas plats i systemet har behovet ständigt ökat. Inte ens ett uppfyllande av det tidigare överenskomna taket på 600 platser skulle täcka mer än delar av redovisat behov. Ovanstående önskelista omfattar minst 90 nya platser. Ytterligare ett tecken på att behovet av nya platser är stort är att den kommunala idrottsgymnasieverksamheten ökar. Detta är dock en nödlösning, som på flera sätt går ut över eleverna. De får ingen nedsättning i studierna och inget betyg i ämnet specialidrott. Mot bakgrund av att dels behovet av nya platser på idrottsgymnasierna är fortsatt stort, dels det s. k. hemortsalternativet inte har minskat trycket på idrottsgymnasierna, måste det vara mycket angeläget att antalet intagningsplatser ökas från 550 till 600 elever . Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att intagningsplatserna till de s. k. idrottsgymnasierna ökas från 550 till 600 elever .
mot · G802734 · 1985-01-17 00:00:00 — m. fl. Antalet resenärer på järnvägslinjen ökade och omfattar nu ca 240 000 resor . Även antalet fjärresenärer ökade med från 42 000 till 53 000 resor . Banan, som är elektrifierad, är således varken trafiksvag eller enbart en regional angelägenhet. Järnvägslinjen har även stor betydelse såväl regionalpolitisk! som ur sysselsättningssynpunkt. Arbetsmarknadsläget i berörda kommuner är redan mycket besvärligt med en arbetslöshetsnivå som ligger över riksgenomsnittet. Ur förvarssynpunkt är banan av stor vikt både i fredstid och vid mobilisering. K 3:s flyttning till 1984 kommer med säkerhet att innebära ytterligare ökad resandevolym. Dessutom är järnvägslinjen av vital betydelse för turismen inte minst genom kopplingen med och . Vi anser att Karlsborgsbanan skall hänföras till SJ:s riksnät. Den snabba ökningen av antalet fjärresenärer och samhällsnyttan av fortsatt tågtrafik utgör nya argument för denna uppfattning. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar hänföra banan till riksnätet. () () 1* 1984185.
mot · G802735 · 1985-01-21 00:00:00 — Nya lättare motorvägnar vid SJ I samband med den nedläggningsprövning som skett på ett antal banor med mindre trafik har transportrådets kalkyler kunnat peka på att busstrafik skulle bli billigare än tågtrafik. I många fall har detta kalkylresultat sin förklaring. Man har räknat med att driften på banan skulle uppehållas med Y 1, den tunga driftsdyra och bränsleslukande motorvagn som SJ köpte från i . Om man blickar tillbaka i historien så ser man att SJ i mitten och slutet av skaffade fram en lätt och driftsbillig rälsbuss med goda prestanda och med en kapacitet som stämde ganska väl med den relativt låga trafikfrekvensen på mindre bandelar. Denna rälsbuss goda ekonomi bidrog säkerligen till att möjliggöra fortsatt trafik på de trafiksvaga linjerna. Den nu dominerande motorvagnen Y 1 är inte anpassad till trafik på trafiksvaga bandelar. Man kan också se att vagnens höga driftskostnad motiverat en nedläggning på många linjer. Under nuvarande omständigheter - och om man verkligen vill göra det möjligt för regional huvudman att bedriva tågtrafik på regionala/lokala linjer - bör en driftsbilligare och till trafikvolymen anpassad mindre motorvagn anskaffas. En sådan dieselmotorvagn med plats för ett 40-tal passagerare och med en relativt låg drivmedelsförbrukning torde med fördel kunna köpas från utlandet, alternativt tillverkas i . Med sådana vagnar skulle man uppnå en trafikekonomiskt gynnsam drift, och även småbanor/matarlinjer skulle kunna ha tåg i persontrafik. Detta skulle ha stor betydelse för SJ:s huvudlinjer, eftersom avsaknaden av matning från sidolinjer genom nedläggning av tågtrafiken där innebär ett relativt kraftigt bortfall av resenärer och därmed inkomstförluster för SJ. Risken är dessutom att de försök till matning med vägbuss som f. n. sker på grund av en fortgående dålig anslutningsfunktion m. m. kommer att leda bort betydande trafikströmmar från SJ. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen uttalats om anskaffning av en ny lättare motorvagn för drift på s. k. småbanor.
mot · G802736 · 1985-01-18 00:00:00 — uppgick antalet aktivregistrerade personbilar till 2,9 miljoner. Prognosen fram redovisar en ökning till 3,5 miljoner. Det betyder en ökning från 350 bilar per 1 000 invånare till 415 bilar per 1 000 invånare vid periodens slut. Det innebär också en kraftig ökning av antalet bilkontroller via . Många människor är beroende av bilen för resor till och från arbetet och då skall ske måste man ta ledigt från arbetet, vilket innebär ren löneförlust för den enskilde och anskaffande av ersättare för många företag. har man kunnat iaktta en strävan hos företagen - även de allmänägda - att förbättra servicen för allmänheten. Det senaste exemplet är måhända Systembolaget som har öppet någon kväll . På samma sätt borde det vara möjligt att anordna kvällsöppet vid för att underlätta för dem som har svårt att få ledigt och är beredda att offra (i de fall man arbetar ) för att utan löneförlust få utföra föreskriven bilbesiktning. Man kan inte utesluta att den personal som tjänstgör vid bilbesiktningen också skulle sätta värde på att vara ledig mera av olika skäl. En sådan anordning skulle f. ö. stämma väl överens med tendensen till ständigt ökande uppgifter för med tanke på det i början nämnda ökade antalet bilar. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om kvällsöppet vid .