ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G8021687 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. Revolutionen mot schahens regim i var en rörelse som engagerade hela folket. Den hade stöd från alla samhällslager och kunde därför inte slåss ner, även om schahens polis och militär i det längsta försökte stå emot resningen med allt brutalare metoder. Men som alla djupt folkliga aktioner vann också revolutionen i till slut stöd också inom de väpnade styrkorna. De utkommenderade soldaterna vägrade att skjuta på sina landsmän och därmed var schahens skräckvälde krossat. En våg av entusiasm och framtidstro drog genom . Man såg framför sig ett bättre, friare samhälle med ökade möjligheter till utveckling och bättre levnadsförhållanden. Men revolutionen var förrådd innan den hade vunnit. Prästerskapet hade stärkt sitt redan starka inflytande och stod beredda att överta makten med Khomeini som förgrundsfigur och ledargestalt. Agerandet från hjälpte prästerna i deras ansträngningar. stödde, precis som i så många andra fall, den högerreaktionäre schahen in i det sista och gav därmed Khomeini möjlighet att förena hatet mot utplundringen med den djupa religiositeten som fanns i . Utvecklingen mot en ny diktatur med fundamentalistiska förtecken gick mycket snabbt och snart fylldes fängelserna på nytt, tortyren fortsatte och dödspatruller satte återigen skräck i befolkningen. hårdnar motståndet mot detta nya skräckvälde i . Det långa, blodiga kriget mot kostar befolkningen stora offer, och ekonomin och därmed levnadsförhållandena går emot ett bottenläge. Liksom i upproret mot schahen samlar motståndet mot prästerna stöd från alla befolkningsgrupper. En samlande organisation är Nationella motståndsrådet, som verkar såväl inom som utanför . Den har vid ett flertal tillfällen uttalat fördömanden mot Khomeinis regim i . Men ord är ett och handlingar ett annat. handel med ökar. Som vpk påpekat i en motion om kurdernas situation har också återupptagit projektet med byggandet av en kemisk-teknisk industri utanför . Försöken att sälja svenska tjänster i form av utbildning av medicinsk personal från i måste också fördömas. Vpk anser att den bör stödja motståndet mot Khomeinis regim, i stället för att stödja regimen mot befolkningen genom utökad handel och andra former av samarbete. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att uttalar att på alla sätt bör stödja motståndet mot Khomeinis regim i , 2. att hos regeringen hemställer om förslag till att handel med varor och tjänster samt industriellt samarbete med begränsas. (vpk) (vpk) HANS (vpk) i
mot · G8021688 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:1688 Ökenspridning och nomadism i Nomadism spelar en betydande roll i gränstrakterna mellan såväl torr- som köldöknen. Ur ekologisk synpunkt är detta, under där rådande betingelser, den bästa formen av markanvändning. En sparsam, lågproducerande vegetation nödvändiggör nomadernas långa flyttningar för att finna bete åt djuren. I finns en traditionell nomadism bl. a. i gränstrakterna kring , på och i , och torrområden. Här har nomaderna förlorat tillgång till sina forna betesmarker av flera orsaker: uppodling av marken, ändrade bestämmelser för markanvändning, ändrade gränser m. m. Problem ger också en snabb tillväxt av befolkning och djurstam. Varje förändring har en följdverkan då det finns ett komplext samband mellan folkökning, socioekonomisk förändring, delvis-bosättning, överbetning, permanent vattentillgång, ökenspridning och torka. I avsikt att utreda de varandra påverkande faktorernas funktionsmönster startade och i förening ett tvärvetenskapligt projekt, IPAL (in ), förlagt till i norra . Detta är huvudsakligen befolkat av de nomadiserande rendille, gabra, turkana, samburu och boran. Undersökningarna avslutades med utgången av 1983 och resulterade i en plan för utveckling av Marsabits tillgångar. Planen äger tillämplighet inom även andra områden där nomadismen hotas av undergång på grund av ökenspridning. saknar kapital för ett praktiskt genomförande av . För torde det vara av intresse att här komma till hjälp. Flera skäl kan anges: är ett programland, stora reservationer finns disponibla, objektet är noga förberett, hjälpen skulle nå några av de fattigaste bland fattiga samt vara inordnad i ett långsiktigt, internationellt sanktionerat program för motarbetande av ökenspridning. Därtill har ett eget kunnande genom våra samer om hur ett fungerande nomadsamhälle skall vara organiserat - ej minst vad gäller fördelning av betesmark och reglering av djurantal. Med hänvisning till det anförda hemställs att uttalar sig för att stöd ges till IPAL-planen och att detta sker inom ramen för biståndsanslag.
mot · G8021695 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:1695 m. fl. Anslagen till fredsorganisationer och fredsinformation En promille av de svenska militärutgifterna på gör drygt 23 milj. kr. Det är den summa, som skulle stå till buds för de svenska fredsorganisationerna och för information om nedrustning i , om det blivit allvar av de önskningar och löften, som cirkulerade bland fredsaktivister . Men det anslag som står till buds för dessa ändamål uppgår till knappt 8,5 milj. kr. Lejonparten därav tas av . och egen fredsorganisation . Dessa tre lägger beslag på nästan 7 milj. kr. av anslaget, och alla andra fredsorganisationer får dela på de knappt 2 milj. kr., som blir kvar. Vpk anser att den summa som avsätts för information om freds- och nedrustningssträvanden åtminstone bör räknas upp till vad partiet föreslog - 4 milj. kr. Det betyder en ökning i förhållande till regeringens förslag med . Liksom har en av de svenska fredsorganisationerna fallit bort från redovisningen i budgetpropositionen. Det är Svenska fredskommittén. Om det rört sig om en ny organisation utan några reella insatser att hänvisa till, hade det inte varit mycket att säga om saken. Men har varit verksam och deltagit aktivt i både nationellt och internationellt fredsarbete . Den har tillsammans med de i budgetpropositionen nämnda organisationerna arbetat i alla sammanhang, som varit aktuella i kampen för freden . Den är större som organisation och har ett mera omfattande organisationsnät i än de flesta av de övriga uppräknade. Det förefaller därför rimligt att Svenska fredskommitténs ansökan om bidrag borde behandlas likvärdigt med övrigas, eller om så inte anses vara riktigt, argumenten härför redovisas. Vpk föreslår att Svenska fredskommittén för /86 beviljas ett anslag på . Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att under anslaget i proposition 1984/85 :100 bilaga 5 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsförslag till , 2. att med ändring av proposition 1984/85:100 bilaga 5 punkt beslutar att också Svenska fredskommittén skall ingå bland bidragsberättigade organisationer och anvisar . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) minab/gotab 1985
mot · G8021698 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:1698 försvarskommitté säger bl. a. att det faktum att angrepp kan sättas in mot med kortare varsel än tidigare, ökar kraven på att det militära försvaret dels kan mobiliseras snabbt, dels är i huvudsak stridsdugligt direkt efter mobilisering. Den framhåller också, att i fred organiserade stridskrafter, snabbt mobiliserade förband och hemvärn skall med stöd av förberedda fältarbeten kunna försvåra en eventuell angripares styrketillväxt, åsamka honom förluster och skydda vår mobilisering. Den understryker också hemvärnets betydelse för att kunna försvara viktiga platser. Hemvärnet har sålunda ålagts utvidgade och mer kvalificerade uppgifter inom det militära försvarets område. Hemvärnets förändrade ställning kan kort uttryckas så, att medan hemvärnet tidigare utgjorde ett hemortsförsvar bakom en mobiliserad armé, det nu i ett inledningsskede utgör en stor del av vårt skydd framför en mobiliserande armé. Som regeringens ombud i hemvärnets centrala förtroendenämnd kan jag vitsorda att hemvärnet med allvar och entusiasm axlat sina nya uppgifter. Det framkom dock vid rikshemvärnsting i form av ett flertal motioner till tinget en berättigad oro över att den materielanskaffning, som är en nödvändighet för att hemvärnet skall kunna lösa sina nya uppgifter på ett tillfredsställande sätt, sker i en alltför långsam takt. De områden som speciellt bedöms som kritiska är ombeväpningen från gevär m/96 till automatkarbin (ak 4), anskaffningen av prickskyttevapen och tillförseln av materiel för strid i mörker. Av chefens för armén angivna verksamhetsberättelse för /84 framgår vad avser hemvärnet att materielstandarden förbättras, men i för långsam takt. CA utlovar att detta faktum kommer att ägnas särskild uppmärksamhet. Ur berättelsen kan också utläsas, att under /84 anvisades 9 milj. kr. till hemvärnets materiel. Detta kan inte anses vara en överväldigande siffra. Skall hemvärnet inom rimlig tid på ett tillfredsställande sätt kunna fullgöra sina uppgifter, måste takten i materielfömyelsen öka. bör uttala, att den finner hemvärnets uppgift inom det militära försvaret mycket betydelsefull och att hemvärnet därför i en snabbare takt än måste tillföras den moderna materiel som är en nödvändighet för uppgifternas lösande. Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställer jag att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående materiel till hemvärnet.
mot · G8021699 · 1985-01-24 00:00:00 — Motion 1984/85:1699 Utbildning av värnpliktiga för skydd mot sabotageförband Av officiella redovisningar och av tidningsartiklar har framgått att stormakterna i ökande omfattning bedöms komma att utnyttja sabotage och individuella personangrepp i skärpta lägen och i samband med krigsutbrott. Särskilda förband utbildas för detta ändamål. Det måste förutsättas att överbefälhavaren beaktar detta, men icke förty har redovisningarna väckt berättigad oro i samhället. Det är därför rimligt att nu snabbt vidta sådana åtgärder som ger tidig och uppenbar effekt. Av olika redovisningar har framgått att försvaret har viss personal för detta skydd men att personalen måste ha särskilt god utbildning då sabotageförbanden är i hög grad specialiserade. Som exempel på lämpligt utbildad personal har särskilt nämnts vissa jägarförband. Med hänvisning till vad ovan framförts hemställer jag att uttalar att en snabb översyn av grundutbildningen bör ske i syfte att redan i fred och året runt säkerställa tillräcklig mängd välutbildad värnpliktig personal för skydd mot sabotageförband.
mot · G8021700 · 1985-01-24 00:00:00 — Motion 1984/85:1700 Utökning av marinens värnpliktsram I proposition 1984/85:100 framgår på s. 55 att överbefälhavaren föreslagit en utökning av personal- och värnpliktsramarna för marinen för den utökade freds- och krigsorganisatoriska verksamhet som u-båtsskyddet innebär. Regeringen anser att den nu inte är beredd att ta ställning till den utökning av yrkesofficerare inom marinen som framgår av överbefälhavarens planering. Regeringen tar därmed inte ställning till den begärda utökningen av värnpliktsramen för marinen. Ett sådant ställningstagande bör dock ske i syfte att underlätta u-båtsskyddsverksamheten. På annan plats i propositionen (s. 46) framgår att en utökning av grundutbildningskontingenten i armén bör ske av värnpliktssociala skäl och arbetsmarknadsskäl. Något hinder för motsvarande utökning i marinen kan således inte föreligga. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställer jag att beslutar att marinens värnpliktsram t. v. kan utökas så att u-båtsskyddsverksamheten kan genomföras på lämpligaste sätt.
mot · G8021701 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:1701 m. fl. Rationaliseringsåtgärder inom försvaret vid försäljning av fastigheter Likvider från försäljning av fastigheter och materiel som förvaltas av försvaret skall enligt regleringsbrevet för /85 inlevereras till statskassan. Om däremot summan understiger . tillförs den resp. programmyndighet. Även om vissa avsteg kan ske från denna princip innebär regleringsbrevets föreskrifter risk för att förbättringar av förvarets fastighetsbestånd och utrustning som i och för sig är önskvärda inte sker. För att verksamheten skall bli rationellare erfordras ofta stora initialinvesteringar. Dessa investeringar måste finansieras till över myndighetens ordinarie anslag. Detta innebär ofta att verksamheten bedrivs i äldre fastigheter och med mindre lämplig utrustning, stora driftkostnader och underhållsbehov. Vad värre är, är att risk föreligger att underhåll av utrustning som skall avvecklas försummas till förmån för annat underhåll, om de medel som skall användas till underhåll ej kommer myndigheten till godo vid en eventuell försäljning. För att stimulera försvarets myndigheter till ökad rationalisering samt skapa förutsättningar för att bibehålla realvärdet i materielinvesteringar inför eventuell försäljning bör reglerna förändras. Detta kan enligt vår mening bäst åstadkommas genom att försvarets myndigheter får till fullt värde tillgodogöra sig medlen från eventuella försäljningar av tillgångar, som finansieras genom anslag till myndigheten inom fjärde huvudtiteln. Detta kan sedan beaktas i den årliga anslagsprövningen. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär ändring i regleringsbrevet så att myndigheterna får tillgodogöra sig medlen vid försäljning. () ()
mot · G8021703 · 1985-01-24 00:00:00 — Motion 1984/85:1703 m. fl. En rimlig och balanserad försvarsutveckling på är en angelägen fråga för den dryga miljon svenskar som är beroende av detta skydd i ofärdstider. försvar är viktigt för dessa människor och är viktig för försvaret av hela . Den pågående utvecklingen i vår omvärld kommer inte att ändra dessa förhållanden utan snarare förstärka dem. Det militära försvaret genomgår en kontinuerlig utveckling i syfte att stärka förnyelsen och att bibehålla en god effekt i krigsorganisationen. Detta medför ingrepp i bl. a. fredsorganisationen där förändringarna på varit starka. Ett exempel är förändringarna inom flygvapnet, ett annat är sammanslagningen av örlogsbasen och kustartilleriet i . Denna för bl. a. personalen svåra utveckling kan godtas endast om en verklig förnyelse och förbättring av försvarseffekterna sker. Rationaliseringarna får inte resultera i osunda eller obalanserade lösningar eller i bristande försvarseffekt. har redan tidigare tagit upp dessa frågor. Et resultat av detta är att nu lagt fast att värnpliktiga, som skall ingå i krigsförband på , bör grundutbildas på . Detta är en viktig princip för framtiden. Det är dock inte tillräckligt. Genom att förflytta rörliga förband från och genom att låta de fasta förbanden förfalla kan den grundläggande principen kringgås. Så får inte ske. betydelse i riksförsvaret är inte minskande. I samband med omorganisationen och omlokaliseringen av myndigheten /KA4 förelåg idéer om att ansvaret för de fartygsförbanden på borde överföras till annan myndighet. Dessa planer kan inte vara riktiga, då förbanden krävs på redan i fred och än mer när beredskapen måste förstärkas. MKU/KA4 bör bibehålla ansvaret för dessa förband även inom ramen för den nya organisationen och lokaliseringen. De moderna fasta kustartilleriförbanden har hög beredskap och stor betydelse för förvarseffekten i de områden som i det längsta måste försvaras. Det är ingen hemlighet att förnyelsen av fasta kustartilleriförband varit liten på . Av olika uttalanden och fackartiklar har framgått, att en fortsatt förnyelse av dessa förbandstyper planeras framöver. Tekniken har utvecklats och moderniseringen kan ske till rimliga kostnader. Det är angeläget att en förnyelse av de fasta kustartilleriförbanden på därvid sker inom rimlig tid. Det kan inte vara rimligt att största hamn står utan slagkraftigt fast kustartilleri. Med hänvisning till vad ovan framförts hemställer vi 1. att uttalar sig för att MKU/KA4 bör bibehålla ansvaret för de fartygsförband som har sin hemmahörighet på , även inom ramen för myndighetens nya organisation och lokalisering, 2. att uttalar sig för att en ökad förnyelse av det fasta kustartilleriet på bör ske i syfte att bibehålla insatsberedskap och försvarseffekt. () () minab/gotab 1985
mot · G8021704 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:1704 m. fl. Försvaret av övre m. m. berörs mer än tidigare av det säkerhetspolitiska maktspelet. Ett ökat antal militära förband i vår närhet, intensifierad övnings- och underrättelseverksamhet samt ökade möjligheter att snabbt tillföra mark-, sjö- och flygstridskrafter är konkreta tecken på detta. De provocerande kränkningarna av svenskt territorium i luften och under vattnet är tydliga uttryck för den förändrade situationen. Ur beredskapssynpunkt har särskilt betydelse ökat. Detta har flera orsaker: På har ett NATO-land, , direkt gräns mot På , i , ligger största marinbas NATO:s och särskilt ökade intresse för , inkl. hela den norska kusten, bedöms av båda maktblocken ha avgörande betydelse vid en konflikt dem emellan. Särskilda beredskapskrav i övre läge och betydelse ställer särskilda beredskapskrav på försvarsmakten. Vissa åtgärder av stor betydelse har redan vidtagits. Här vill vi lämna ytterligare förslag till åtgärder som närmare bör prövas. Radarövervakningen i sektor ÖN förbättras f. n. successivt, särskilt i krigstid. a. den senaste incidenten med den ryska robot som kränkte norskt och finskt territorium visar dock att detta inte är tillräckligt. Vi måste redan i fredstid ha en bättre radarövervakning av vårt territorium längs såväl vår väst- som östgräns. 1 1984/85. En annan viktig beredskapsåtgärd är att öka det antal militära förband som snabbt kan sättas in vid en incident av något slag. har mer än 12 000 man, stående styrkor, på . har, förutom grund- och repetitionsutbildningsenheter, gränsbevakning bestående av mer än 1 000 man inom detta område. Vi har förutom grund- och repetitionsutbildningsenheter ca två beredskapskompanier jämte en viss möjlighet att snabbt tillföra en till två beredskapsbataljoner från . Vi föreslår att man närmare utreder möjligheterna att sätta upp särskilda beredskapsplutoner, lokalt rekryterade, inom , , och försvarsområden. Där förutsättningar finns bör plutonerna sammanföras i kompanier. är ett annat område, vars säkerhetspolitiska betydelse ökat på grund av den ökade militära aktiviteten i . Flygincidenten över med kränkning av luftrum av ett sovjetiskt flygplan är ytterst allvarligt. Tillgången till incidentberedskap för det gotländska området är nödvändigt att få löst påietti bättre sätt. Permanent skolning av flygstridskrafter borde utredas. Stockholm- och Karlskronaområdena är också områden där behovet av speciella beredskapsförband kan vara särskilt stort. Kränkningarna i och Blekinge skärgårdar är allvarliga påminnelser om stormakts närvaro i , där situationen alltså i viss mån är ny jämfört . inom försvarsmakten får inte reduceras i på ett sådant sätt att incidentberedskapen äventyras. Med anledning av vad som ovan anförts hemställer vi 1. att beslutar begära att regeringen får i uppdrag att redovisa konkreta förslag hur den fredstida luftövervakningen av vårt territorium i övre kan förbättras. 2. att beslutar att hos regeringen begära att regeringen låter närmare utreda vad som i övrigt anförts i motionen av ytterligare beredskapsåtgärder såväl i övre som i . P. O. () () ()
mot · G8021706 · 1985-01-22 00:00:00 — Motion 1984/85:1706 Tjänstebrevsrätten för bl. a. de frivilliga försvarsorganisationerna upphörde fr. o. m. som en följd av att gav sitt bifall till regeringens proposition 1980/81:20. För många frivilligorganisationer, vilkas verksamhet dock grundas på statliga förordningar, främst frivilligkungörelsen, har detta beslut medfört betydande svårigheter, även om vissa myndighetsåtgärder vidtagits för att mildra konsekvenserna. Således har ansvaret för organisationernas utbildningsverksamhet i stor utsträckning kunnat övertas av vederbörande militära myndighet, som därigenom kunnat utsända meddelanden och kallelser med tjänstepost. Det ligger i sakens natur, att detta är en krånglig och byråkratisk procedur, procedur. En återgång till den gamla ordningen skulle underlätta organisationernas kansliverksamhet. Att en fråntagen tjänstebrevsrätt kunnat återges, är ett exempel på. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen sagts om återinförande av tjänstebrevsrätten för de frivilliga försvarsorganisationerna.
mot · G8021707 · 1985-01-24 00:00:00 — Motion 1984/85:1707 Styrelsen för psykologiskt försvar har i sin nya utformning till skillnad mot tidigare även i uppgift att under fredstid verka för en god beredskap hos det svenska folket på det psykologiska planet. I denna beredskap ingår otvivelaktigt skyddet mot och kartläggning av desinformation. Detta får inte uppfattas som någon form av psykologisk preparation av befolkning utan som en uppgift att studera och tillrättalägga uppenbara osanningar eller påståenden om händelser m. m. i vårt land och andra länder som på olika sätt publicerats för att desinformera oss om de verkliga förhållandena. Inte minst viktigt är detta i skolorna. Problemen är omfattande och kräver grannlagenhet. Därför är det nödvändigt att de specialstuderas och konkreta åtgärder vidtas där så behövs för att informationsvägen bemöta desinformativa inslag som och kan konstateras. Styrelsen för psykologisk beredskap är härvid ett forum med de bästa möjligheterna att objektivt handha dessa frågor. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär att styrelsen för psykologiskt försvar ges i uppgift att inom ramen för sin verksamhet vidta åtgärder för att kartlägga och motverka desinformation.
mot · G8021708 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. Behovet av psykologer inom totalförsvaret avdelas en stor del av statsbudgeten för olika ändamål till totalförsvaret. Dessa medel används till utbildning, beredskap, materielanskaffning, investeringar i anläggningar m. m. Vår nation har förskonats från att utnyttja vårt försvarssystem i en krigssituation. I jämförelse med många nationer kan det förutsättas att de människor och grupper i som i händelse av kriser och krig skall utföra de svåra uppgifter, som åläggs dem, har en låg psykologisk beredskap. Det gäller att kunna hantera de svåra personliga problem som uppstår i en krigssituation. Med hänsyn till detta och efter internationella erfarenheter kan dessa psykologiska problem mötas med ett aktivt stöd av utbildade psykologer. Detta gäller både de enheter som skall genomföra sina praktiska uppgifter och personalen i de ledningsorgan som leder dem. För att uppnå erforderlig effekt bör åtgärder vidtas inom krigsorganisationen. Psykologer bör krigsplaceras inom olika enheter. Utbildning och övning för psykologer i här avsedda befattningar erfordras. Systemet bör omfatta samtliga de totalförsvarsfunktioner där aktiv ledning av människor i farliga och kritiska situationer kan förekomma. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär en utredning om möjligheterna till en psykologorganisation inom totalförsvaret. () ()