mot · G8021138 · 1985-01-23 00:00:00 — m. fl. familjepolitiska reformprogram för resten av 1980-talet Barnfamiljernas situation och barnens rättmätiga behov ställer krav på ett långsiktigt reformprogram där viktiga första steg bör tas . Under resten av 1980-talet måste enligt följande reformer genomföras. Vårdnadsersättning om /år införs till alla familjer med barn i förskoleåldern och där ersättning enligt föräldraförsäkringen inte utgår. Ersättningen skall i skattehänseende och inom det sociala trygghetssystemet betraktas som inkomst av förvärvsarbete. Ersättningen skall i normalfallet utgå till den förälder/vårdnadshavare som har lägst inkomst, exempelvis den som minskat sin arbetstid. Statsbidraget till daghem m. m. läggs om så att bidrag utgår till all barnomsorg, som ingår i den kommunala barnomsorgsplanen. Statsbidraget utgår som procent av bruttokostnaden för daghem, fritidshem, familjedaghem, föräldraledd barnomsorg, öppen förskola, deltidsförskola m.m. och anpassas successivt till gängse statsbidragsnivå på den sociala sektorn. Den kommunala barnomsorgsplanen skall täcka den faktiska efterfrågan, vilket också innefattar efterfrågan av året från exempelvis jordbrukare och andra grupper vars arbete präglas av intensiva arbetstoppar. Föräldradrivna och kooperativa daghem samt förskolor med alternativ pedagogisk inriktning och förskolor i privat regi skall liksom deltidsförskolan vara berättigad till statsbidrag. Föräldrar som anlitar omsorg i privata former, vilka inte har stöd av statsbidrag befrias från att betala arbetsgivaravgift för utbetald lön . Privata dagmammor (och motsvarande) får vid taxeringen göra avdrag med . per barn vilket är att betrakta som kostnadsersättning. Skattereduktionen för familjer med en inkomst och barn höjs etappvis till . återställs till sitt ursprungliga värde.) Föräldrarnas lagstadgade rätt till tjänstledighet för vård av små barn förlängs till . Barnbidraget utgör stommen i det familjeekonomiska stödet och bör successivt byggas ut. Flerbarnsstödet byggs ut till att omfatta också det andra barnet. Studiestödet för barn i gymnasieåldrarna () förstärks. 1 1984/85. Barnens behov skall vara utgångspunkten för familjepolitiken. Barnen är vår framtid. Alla barn har rätt till en trygg uppväxt. Samhällets familjepolitik måste sätta barnen och deras bästa i centrum. Det är i första hand föräldrarna som har ansvar för sina barn och deras uppväxtvillkor. Barnens och föräldrarnas behov av mera tid för varandra är en viktig grundprincip för familjepolitiken. Barnfamiljerna måste garanteras en ekonomisk grundtrygghet. Fördelningspolitiska åtgärder krävs som omfördelar resurser från familjer utan barn till barnfamiljer. krävs vissa omfördelningar mellan barnfamiljerna för att åstadkomma större rättvisa inom gruppen barnfamiljer. Familjepolitiken måste utgå från den självklara förutsättningen att alla barn behöver omsorg. Det innebär att all omsorg måste värderas och ersättas. Barn behöver kärlek och gemenskap för att växa upp till stabila vuxna med omtanke och känsla för andra. Barn behöver nära och varaktiga kontakter med sina föräldrar och med andra vuxna. Barn behöver känna att de behövs, att de har en uppgift att fylla och att de är delaktiga i de vuxnas värld. Barn behöver också stimulansen av att umgås med andra barn. Barn behöver vuxnas tid, omsorg och respekt och vuxna behöver för sin egen utveckling umgås med barn. Alla barn har rätt till - trygg uppväxt och god omsorg, - ekonomisk grundtrygghet, - föräldrar som har och tar sig tid. Alla barn kan få god omsorg - när det finns valfrihet i barnomsorgen - dvs. när barnfamiljerna kan få ekonomisk ersättning för sin insats att vårda egna barn i hemmet och när samhällsstödd barnomsorg i olika former täcker behoven. Alla barn kan få ekonomisk grundtrygghet - när barnstödet fördelas rättvist mellan barnfamiljerna, - när rättvis fördelning sker från hushåll utan barn till hushåll med barn. Alla barn kan få föräldrar med tid - när föräldrar får reell möjlighet att välja mellan förvärvsarbete och vård av egna barn på hel- och deltid, - när rätten till förkortad arbetstid, t. ex. sex timmars arbetsdag kombineras med ekonomisk ersättning. Genomförda centerförslag som förbättrat barnfamiljernas situation tog initiativ till barnbidragets införande. beslutade om ett särskilt stöd till flerbarnsfamiljerna, det s. k. flerbarnstillägget, som är direkt kopplat till barnbidraget. Lagstadgad rätt till förkortad arbetstid för småbarnsförälder dvs. rätt till sex timmars arbetsdag infördes . På initiativ införde 1982 rätt för småbarnsföräldrar att tillgodoräkna sig ATP-år för vård av egna barn. beslöt att utöka föräldraförsäkringen/ vårdnadsersättningen från varav tre månaders vårdnadsersättning. beslutade om förenklade regler för barnomsorgens statsbidrag och ett rättvisare fördelningssystem mellan olika kommuner och omsorgsförmer. Den socialdemokratiska regeringen har rivit upp statsbidragsformen och beslutat om ett system som styr statsbidraget till framför allt heldagslånga vistelser i institutionell omsorg för barn. I förhållande till de principer som vill hävda för barnomsorg och statsbidragsgivning brister de nuvarande reglerna i flertalet avseenden. Ett familjepolitiskt reformprogram av angiven omfattning medför en successiv överföring av stora resurser till barnfamiljerna. Det medför också betydande besparingar inom olika sektorer och det skapar nya resurser i samhället. Den framtida familjepolitiken kan inte formas enbart genom omfördelningar inom de resurser som står till förfogande. Det familjepolitiska reformprogram föreslår genomföras medför utgifter för statskassan i storleksordningen . Våra förslag medför direkt eller indirekt möjligheter till besparingar/ökade intäkter i storleksordningen . Med tanke på att den mest omfattande reformen, vårdnadsersättningen, avser omsorgen om de minsta barnen ligger det närmast till hands att finansiera resterande delar av reformen genom barnomsorgsavgiften. En sådan höjning måste ses i relation till hur avgiftsbördan i socialförsäkringssystemet i övrigt utvecklas. har i annat sammanhang exempelvis föreslagit att sjukförsäkringsavgiften sänks för egenföretagare och för de 15 först anställda i företaget. Alla företagare och egenföretagare betalar genom avgifter till socialförsäkringen för barnomsorgen. Barnen och barnfamiljerna kan inte vänta. Redan nu måste avgörande steg tas mot en reformerad familjepolitik som ger ökad rättvisa och trygghet. 1* 1984/85. Vårdnadsersättning är en ersättning för vård av egna små barn. Det främjar valfrihet i barnomsorgen, värderar vårdarbetet och ger föräldrar möjlighet att öka sin tid tillsammans med barnen. Tillsammans med förkortad arbetstid ökar det möjligheten för föräldrar att skapa omsorg i samverkan med andra barnhushåll. Vårdnadsersättningen är en ersättning för utfört arbete. Den är inte ett konsumtionsstöd eller ett extra barnbidrag. Vårdnadsersättningen skall i stället betraktas som en inkomst och skall därför som andra inkomster vara beskattad och socialt trygghetsgrundande. Vårdnadsersättningen är ett uttryck för det värde som vård av egna barn utgör för samhället. Eftersom vård av barn skall värderas lika oavsett vem som utför den, skall den utgå lika oavsett vilken inkomst föräldern skulle ha haft av ordinarie förvärvsarbete. En vårdnadserättning om /år (/mån) skall utgå till alla familjer med barn i förskoleåldern och där ersättning enligt föräldraförsäkringen inte utgår. I en första etapp byggs ersättningen ut så att den omfattar barn . Ersättningen utgår från och omfattar alla familjer med barn . (Bruttokostnad ca . Netto ca 900 milj. Skattereduktion för familjer med en inkomst Skattereduktionen för familjer med hemmamake och för ensamförälder är . anser det vara en självklar rättvisefråga att återställa värdet till den ursprungliga nivån. Särskilt gäller det familjer med barn . I en första etapp bör skattereduktionen höjas till . för familjer med barn . Det innebär ett nettotillskott för dessa familjer med /år. Med beaktande av vårdnadsersättningens effekter beräknar vi kostnaden för en sådan reform till 300 milj. kr. Statsbidraget till barnomsorgen bör reformeras i enlighet med vad som ovan angivits i reformprogrammet, vilket är i enlighet med beslut . Bidraget skall utgå av bruttokostnaden för all barnomsorg som finns upptagen i kommunernas barnomsorgsplan, dvs. daghem, familjedaghem, deltidsförskola, föräldraledd barnomsorg, öppen förskola. En sådan reform ger flera positiva effekter. Det stimulerar kommunerna att med bevarad kvalitetsmålsättning söka mindre resurskrävande organisation och lösning för barnomsorgen. Det ger ökad rättvisa mellan olika kommuner och olika delar av landet. Omläggningen innebär en besparing för statskassan med minst 600 milj. kr. Barnomsorg utanför reformerat statsbidrag Också ett utvecklat och rättvist statsbidragssystem kan innebära att all barnomsorg inte nås av statsbidrag. Det kan bero på såväl kommunen som den enskilde. För dessa fall har vi ovan, i det långsiktiga reformprogrammet, skisserat hur man genom befrielse från alla arbetsgivaravgifter till viss nivå och med beaktande av omkostnader hos den privata dagmamman, eller motsvarande, skulle kunna nå en skattesituation som kan anses rimlig och hanterlig för den enskilde. bör besluta att hos regeringen begära förslag om förändrade regler i skattesystemet i enlighet med dessa riktlinjer. Tjänstledighet för vård av små barn Rätten till arbete är av grundläggande betydelse för både kvinnor och män. Förvärvsarbete är inte bara en förutsättning för egen försörjning. Det har också ett egenvärde genom att det är en väg till sociala kontakter, gemenskap och personlig utveckling. Det är viktigt att småbarnsföräldrar, både kvinnor och män, kan kombinera förvärvsarbetet med ansvaret för barnen. Ett barnvänligt arbetsliv är till fördel för alla. Vårdnadsersättningen ger möjligheter för småbarnsföräldrar att få mer tid för barnen, antingen genom att förkorta sin arbetstid eller genom att stanna hemma på heltid med barnen. Rätt till tjänstledighet för vård av barn är därför av stor betydelse. Den centerledda regeringen införde 1978 rätt till tjänstledighet på heltid till dess barnet är . Denna rätt bör byggas ut tilldess barnet är . För att motverka att den som varit hemma för vård av barn drabbas av försämrade villkor i arbetslivet är det också viktigt att barnavårdande tid beaktas vid meritvärdering. I proposition 1984/85:100 säger föredragande statsrådet: är en uppgift. Genom det nya bidragssystemet markeras kommunernas frihet och ansvar när det gäller att ordna verksamheten på ett sätt som bäst svarar mot de lokala förutsättningarna utan att de kvalitativa målen eftersätts. Inom en rad kommuner tas initiativ för att lokalt skapa en vårdnadsersättning. Dessa initiativ skall ses som ett resultat av en bred och entydig folklig opinion för rättvisa mellan olika barnfamiljer när det gäller omsorgen om små barn. Enligt vår mening bör göra ett klargörande uttalande att det är förenligt med den kommunala kompetensen att i en kommun införa vårdnadsersättning. Om ett riksdagsuttalande i denna fråga förutsätter en ändring av kommunallagen, bör så ske. Det bör ankomma på vederbörande utskott att utforma lämplig lagtext. Vi vill i detta sammanhang särskilt peka på olika lösningar för vårdnadsersättning, vilka i avvaktan på en statlig ersättning kan bli aktuella. Kommunen skall ha möjlighet att direkt betala ut vårdnadsersättning. En annan väg är att kommunen skall kunna anställa hemmaförälder som dagbarnvårdare för de egna barnen och ta upp detta i barnomsorgsplanen som ett familjedaghem. För /86 medför de förslag vi redovisat kostnader på inemot för staten och minskade kommunala kostnader ökade skatteintäkter på ca . Resterande finansiering bör ske genom en höjning av barnomsorgsavgiften . Denna höjning av avgiften är vi beredda att genomföra endast under förutsättning att det familjepolitiska reformprogram vi föreslår vinner bifall. I samtliga avseenden där motionens förslag förutsätter ändring av lag förutsätter vi att vederbörande utskott utformar lämplig lagtext. Med stöd av det anförda hemställs* 1. att beslutar att anta det reformprogram för familjepolitiken som anförs i motionen, 2. att beslutar att skattepliktig vårdnadsersättning skall utgå från och omfatta alla familjer med barn , 3. att beslutar att hos regeringen begära att införa förenklade regler för barnomsorgens statsbidrag och ett rättvisare system i enlighet med vad som anförts i motionen. . ÅSLING (c) . () () () () () () () * Se även motionerna 1984/85:11391142.