mot · G8023097 · 1985-04-15 00:00:00 — och (prop. 1984/85:166) I regeringens proposition 1984/85:166 sägs: Vi bör även i fortsättningen i vårt land ha en fredstida jordbruksproduktion som i stort motsvarar den inhemska konsumtionen. På de flesta områden är livsmedelsproduktionen större än konsumtionen. Kostnaderna för att avsätta överskotten pressar jordbrukets lönsamhet mycket hårt. Det skapar svåra problem för den enskilde jordbrukaren, och inkomstmålet kan i de flesta fall inte uppnås. Den nuvarande situationen är också till skada för framtidstron i näringen. Svenskt jordbruk hör till de bästa i världen. Produktionsförutsättningarna är i allmänhet goda. Klimatet ger oss speciella förutsättningar, bl. a. är behovet av kemiska bekämpningsåtgärder mindre än i många andra länder. Kunniga jordbrukare och anställda har lyckats att väl ta till vara de angivna förutsättningarna. Mycket få människor svarar för vårt lands primärproduktion. Produktivitetsutvecklingen har varit mycket hög . I vidareförädling och livsmedelshandel är betydligt fler människor sysselsatta än i jordbruket. Skulle jordbrukarna drastiskt minska produktionen och anpassa den till den inhemska konsumtionen skulle det innebära att många människor snabbt skulle friställas i hela livsmedelskedjan. Förutom problemen med sysselsättningen innebär det en kapitalförstöring. Jordbruket skall enligt propositionen liksom bära kostnaderna för överskotten av animalier. När det gäller spannmålsöverskotten föreslås att samhället bör ta ett delansvar. Det sägs också att: Det bör i första hand ankomma på jordbruket att aktivt arbeta för att anpassningsåtgärderna på vegetabilieområdet leder till att samhällets delansvar i finansieringen av överskottsproduktionen kan upphöra. Åkerarealen är enligt vår uppfattning en värdefull resurs, som vi alla bör vara rädda om. Även om inte hela den nuvarande åkerarealen behövs för den egna konsumtionen i fredstid bör man fortsätta att bruka all åker som är odlingsvärd. i ett globalt perspektiv och på litet kan det knappast vara försvarbart att plantera skog på åker som går att odla. Utvecklingen inom livsmedelsförsörjningen kan också medföra att jordbruksprodukternas relativa prisutveckling långsiktigt förbättras genom ökad efterfrågan på världsmarknaden. o Hur skall då överskottsarealen utnyttjas? o Hur skall vi få fram de olika alternativ som är nödvändiga? o På vilka områden kan och bör samhället medverka för att lösa dagens o Jordbruksnäringen själv, som har huvudansvaret, vad kan den uträtta? o Näringslivet i övrigt, t. ex. industrin, har den intresse av jordbrukets råvaror till nya produkter? Enligt vår uppfattning har samhället ett ansvar och bör på olika sätt medverka till lösningar. Det kan ske genom åtgärder inom jordbruksprisregleringen, delansvar för spannmålsöverskottet, satsning på utbildning, forskning och rådgivning, ekonomiska stimulanser m. m. Jordbruksnäringen som helhet måste ha huvudansvaret för överskottssituationen. Samhället varken kan eller bör styra livsmedelsproduktionen. Spannmålsodlingen bör i ökad omfattning inriktas på specialprodukter av hög kvalitet, lämpliga för export, t. ex. maltkorn, grynhavre och vete med hög proteinhalt. Prissättningen bör stimulera kvalitetsproduktion. När det gäller proteinfoder säger jordbruksministern i propositionen att produktionen av detta foder bör öka. Frågan bör därför ägnas större uppmärksamhet inom ramen för jordbruksprisregleringen och i rådgivningen till jordbruket. Vi anser att man också bör inrikta utvecklingen av nya sorter mot större odlingssäkerhet. Inom växtförädlingen måste proteingrödorna prioriteras. En intressant försöksverksamhet med odling av energigrödor på jordbruksmark bedrivs i samarbete mellan hushållningssällskapen i , och , Sockerbolaget-Hilleshög och Supra. Den nu avslutade försöksperioden har bekostats av . Genom ekonomiskt stöd från statens energiverk kan försöksverksamheten fortsätta . Projektet vid har startat en kortare kurs i energiskogsodling för i första hand odlare. Detta är exempel på två positiva initiativ att arbeta vidare med. I har jordbruksnäringen tillsammans med Alfa startat en försöksanläggning för etanolproduktion med vete som råvara. För att närmare studera förutsättningarna för såväl etanolproduktion som för odling av energigrödor har regeringen tillsatt en utredning. Det är enligt vår uppfattning angeläget att forsknings- och försöksverksamheten inom detta område kan fortsätta och bilda underlag till ett framtida beslut. Beredskapsoch miljöaspekterna bör beaktas i utredningsarbetet. Livsmedelsforskningen har stor betydelse för utvecklingen inom livsmedelssektorn. Det kan gälla livsmedlens kvalitet och framtagning av nya produkter som därmed kan påverka avsättningsmöjligheterna såväl inom som utom landet. Det samarbete som äger rum inom detta område mellan i och , universiteten och sjukhusen i och samt olika företag inom livsmedels- och läkemedelssektorerna är mycket positivt. Olika jordbruksråvaror kan därmed finna nya användningsområden. I detta sammanhang vill vi gärna anknyta till de möjligheter som finns på trädgårdssektorns område att utnyttja för produktion av grönsaker, bär och frukt. En ökad konsumtion av inhemska produkter är både önskvärd och nyttig ur hälsosynpunkt. I samarbete med företag inom livsmedelsindustrin finns nu inrättad en adjungerad professur i trädgårdsväxternas biokemi och näringsfysiologi vid . Samarbete sker här även med forskarbyn i . Detta är ett bra exempel på hur forskning kan organiseras i samverkan mellan stat och näringsliv. Staten svarar för basresurserna för forskningen. beslöt att öka anslaget till livsmedelsforskningen. Inför kommande övervägande är det angeläget att betona livsmedelsforskningens betydelse för utvecklingen inom livsmedelssektorn. I sitt yttrande över livsmedelskommitténs betänkande säger att det är sannolikt att jordbrukets råvaror kan utnyttjas inom energi och industriella områden i en omfattning som väsentligt skulle kunna förbättra avsättningsmöjligheterna. Internationella bedömningar ger vid handen att biomassa genom biotekniska, fytokemiska och biokemiska metoder kan komma att ge framtidsindustrier av betydelse för ekonomisk utveckling och sysselsättning. Enligt vår uppfattning bör resurserna i jordbruket inte betraktas som ett problem utan som en möjlighet till utveckling. Vi anser det viktigt att de utvecklingsmöjligheter som SLU här pekar på kan utvecklas till konkreta projekt. Det bör ske i samarbete med bl. a. STU och näringslivet. Den enskilde jordbrukarens kunnighet och intresse att vidta förändringar av produktionen måste stimuleras. Det gäller inom såväl animalie- som vegetabilieproduktionen. Inom all utbildning och rådgivning måste man söka nå fram till åtgärder som kan ge lönsammare produktion och livsmedel av hög kvalitet till konsumenterna. Genom en ännu bättre livsmedelskvalitet skapas möjligheter till ökad konsumtion. Då samhället i huvudsak svarar för utbildning och rådgivning måste olika skolor, lantbruksnämnder m.fl. medverka aktivt i påbörjat förändrings- och utvecklingsarbete inom livsmedelsproduktionen. Rådgivningsverksamhet rörande prövning av alternativa grödor bör stimuleras. Man bör också ägna stor uppmärksamhet åt möjligheterna till användning av jordbruksråvaror i industriell produktion. har svenskt jordbruk goda framtidsutsikter. Det är dock nödvändigt att man tar till vara de möjligheter som finns även i dagens svårigheter. Vi har i vår motion velat peka på några områden där vi tror att det finns möjligheter. Lösningen på jordbrukets nuvarande överskottsproblem finns knappast i en enkel och stor produkt, snarare är det de många små som tillsammans kan ge jordbruket bättre lönsamhet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående 1. spannmålsproduktionens inriktning på högkvalitativa specialprodukter, 2. utveckling av proteingrödor, 3. forsknings- och försöksverksamhet kring energigrödor, 4. livsmedelsforskningens betydelse för kvalitet, utveckling och avsättning, 5. utnyttjandet av jordbrukets råvaror inom industriella områden, 6. utbildningens och rådgivningens medverkan för att stimulera kvalitetsproduktion och prövning av alternativa grödor.