mot · G8022749 · 1985-01-24 00:00:00 — m. fl. Datatekniken berör oss alla. Den finns i arbetslivet, hemmet, förvaltningen, fritiden, kulturen och medierna. Den enskilda människans behov och nödvändiga samspel med andra människor bör vara vägledande för samhällets åtgärder inom data- och elektronikområdet. De positiva möjligheter och fördelar som det framväxande informationssamhället ger måste tas till vara och de negativa sidorna undvikas och avvisas. För att göra detta möjligt måste de enskilda människomas rätt att värdera tekniken respekteras. Decentralisering inom samhällsförvaltning, organisations- och näringsliv, ger bättre förutsättningar för enskild medverkan. Inom loppet av har presenterat två resultat av brett upplagda undersökningar om svenska folkets inställning till viktiga datapolitiska frågor. Datoranvändningsundersökningen som genomfördes visade inte bara på hur yrkesuppgifter förändrats och hur många som är datoranvändare utan också inställning till utbildningsbehov och datateknikens effekt på sysselsättningen. Enligt denna undersökning tror av befolkningen att datoriseringen skapar arbetslöshet och att datoriseringen leder till förenklade arbetsuppgifter. När det gäller integritet och personnummeranvändning redovisas att nästan hälften av befolkningen är skrämda av myndigheternas möjligheter att kontrollera medborgarna. Tre fjärdedelar av befolkningen anser att personnummer ofta används i onödan. Även om undersökningar av detta slag kan innehålla många felkällor så finns det anledning att politiskt följa upp och vidta åtgärder mot de företeelser som oroar människor. Trots regeringsinnehav har socialdemokraterna ännu inte presenterat några förslag som visar vägen till en sammanhållen datapolitik framöver. har som grundläggande princip för det politiska arbetet att värna om den enskildes frihet, rättssäkerhet och integritet. Denna ståndpunkt har vi i tidigare motioner utförligt redovisat. Efter de senaste två årens motionsförslag angående samköming av dataregister och personnummeranvändning böjde sig regeringen för det allmänna opinionstrycket och tillsatte utredningen och offentlighetskommittén (DOK). Denna utredning skall enligt sina direktiv kartlägga användningen av personnummer, beskriva för- och nackdelar med deras användning och pröva om det finns skäl att begränsa användningen. I tilläggsdirektiv har utredningen också fått uppdraget att utreda frågor om offentlighetsprincipen och ADB. DOK är att betrakta som en allmän integritetsskyddsutredning, och det är viktigt att utredningen får arbeta färdigt innan några avgörande utökningar av exempelvis samkömingar mellan olika dataregister sker. Den tidigare redovisade undersökningen från ger goda skäl för ett sådant synsätt. Som exempel på förändringar som bör anstå vill vi peka på förslag att ändra datalagen så att alla dataregister anpassas till myndigheternas behov av insyn och kontroll. Med hänsyn till vår grundläggande syn på begränsningar av personnummeranvändningen och restriktivitet med samkömingar av dataregister anser vi att ett moratorium för utvidgningar på detta område bör beslutas i avvaktan på DOK:s förslag. Detta bör ges regeringen till känna. Socialdemokraterna har visat att man prioriterar kollektivistiska och centrala lösningar framför den enskildes behov av frihet och ett personligt ansvarsområde. Därmed växer också kravet på uppgifter, insyn och kontroll. Samköming av dataregister har blivit ett sätt för myndigheterna att hantera allt mer komplicerade regelsystem. Att resultatet ofta är negativt både för den enskilde som kontrollerats och för de kontrollerande myndigheterna bekräftart bara att dessa frågor inte kan lösas med en svällande byråkrati. Målsättningen måste i stället vara att byråkratiseringen motverkas och myndigheternas verksamhet förenklas samt att insynen förstärks. I den mån kontroll av den enskilde erfordras skall detta grundas på politiska beslut och inte på datatekniska lösningar. Den första utgångspunkten bör vara att förmåns-, skatte-, avgifts- och andra regelsystem är konstruerade så att besluten kan grundas på de uppgifter den enskilde själv lämnat. Med anledning av den anmälan som regeringen gör i proposition 1984/ 85:100 bil. 15 om den offentliga sektoms utveckling bör regeringen ges till känna vad som sagts om grunden för de statliga regelsystemens uppbyggnad. Många datasystem i statlig förvaltning liksom inom den privata sektom tillkom då endast centrala lösningar stod till buds. Därefter har tekniken utvecklats så att dagens persondatorer är lika kraftfulla som de första stordatorerna. Datakommunikationerna har förbättrats och datorn eller terminalen är ett instrument direkt i ärendehandläggningen eller produktionen. Genom reinvesteringar i de stora statliga datasystemen binds dessa vid en gången tid i motsats till vad som sker inom den privata sektorn där de stora centrala dataavdelningarna decentraliserats ut på resultatansvariga enheter. verkar för ett decentraliserat samhälle, för spridning av makt och inflytande och för utveckling av näringsliv och förvaltning i alla delar av vårt land. För att förverkliga dessa målsättningar krävs en fast politisk viljeinriktning. Spridning av datorer och ADB-personal, kunnande, kompetens och påverkansmöjligheter är en av förutsättningarna för att främja verksamhet och utvecklingsmöjligheter enligt denna modell. Inom den statliga sektorns ADB-verksamhet har visst arbete inletts med denna inriktning, exempelvis inom försvaret. Vidare har presenterat planer för hur deras datorsystem skall decentraliseras till de drygt 100 polisdistrikten ute i landet. Till de stora system som enligt vår uppfattning borde ägnas särskild uppmärksamhet hör bl. a. systemen inom folkbokföringen och skatteförvaltningen (RS/AFB) och de statliga redovisnings- och lönesystemen (S och SLÖR). Gemensamt för dessa system är att inom de myndigheter de betjänar finns väl utbyggda regionala och lokala enheter som mer än väl bär upp egen utrustning och kompetens. Regeringen bör därför tillsätta utredningar för genomförande av strukturförändringar inom RS/AFB-systemet och S/SLÖRsystemet. Till följd av den långtgående datoriseringen har samhällets sårbarhet ökat, inte bara när det gäller kris eller avspärrning för vårt land utan också i fredstid. Ett led i att minska samhällets sårbarhet till följd av datoriseringen är att genomföra den decentralisering som vi angivit ovan. Sårbarhetsberedningen har arbetat med åtgärder för att minska sårbarheten i fysisk bemärkelse. Detta har varit lovvärt och det är viktigt att detta följs upp vid utvecklingen av olika system. På grund av bristerna i forskning och utbildning om datoriseringens effekter har sårbarheten aldrig blivit riktigt belyst ur social synpunkt. undersökningar har pekat på människors oro. Vad händer när och om denna oro går över i obstruktion mot en alltmer datoriserad samhällsförvaltning? Detta område måste enligt vår uppfattning bli föremål för studium. Kort sagt måste datasystemen anpassas till människomas förutsättningar och behov och inte tvärtom. Grundläggande för en rätt användning av tekniken är en god utbildning. Detta gäller inte bara den högre utbildningen utan också en bred allmän ut bildning som ger alla möjligheter att utifrån sina förutsättningar vara med och utveckla datasystem inom näringsliv, arbete, samhällsförvaltning, utbildning och kultur. En god utbildning erfordras också för att vårt land skall hänga med i den internationella konkurrensen, vilket är en förutsättning för att utveckla välfärdsstaten och få balans i samhällsekonomin. Stora resurser har satsats på en bred allmän datautbildning för vuxengenerationen, på utbildning av lärare för undervisning från högstadium och i gymnasieutbildningen samt på den högre utbildningen vid universitet och högskolor. En av målsättningarna för grund- och breddutbildningen är att utbildningen skall beskriva datatekniken, dess användning samt konsekvenserna av datateknikens användning. En genomgång av vissa fortbildningskurser som erbjuds lärare visar att avsnittet effekter av datateknikens användning blivit styvmoderligt behandlat. De flesta utbildningar är helt och hållet teknikorienterade. Regeringen bör genom och övriga utbildningsansvariga ytterligare understryka den vikt som bör läggas vid detta avsnitt i utbildningen. har tidigare i motioner presenterat förslag om att inrätta professurer och forskning om datoriseringens effekter. Vi anser att denna fråga är lika angelägen mot bakgrund av den sociala sårbarheten och människors förväntningar och oro inför datautvecklingen. Regeringen bör ge UHÄ i uppdrag att lägga fram planer för förstärkning av högre utbildning och forskning om datoriseringens effekter inom samhälle och näringsliv samt inom detta ämnesområde inrätta en professur. har haft i uppdrag att lägga fram förslag till underlag för beslut om principer för utbyggnad och utnyttjande av ny teknik för massmediaändamål. Kommittén har i sitt slutbetänkande föreslagit att utbyggnad av kabelnät skall ske i fri konkurrens och på marknadens villkor. har och regeringen i budgetpropositionen 1985/86:100 bil. 8 presenterat planer för utvecklingen mot ett s. k. bredbandsnät. med teknikbyte i telenätet sker en utbyggnad av kapaciteten. Det innebär en anpassning till den starkt ökade efterfrågan som skett och förutses när det gäller telekommunikation och främst datakommunikation och mobiltelefoni. Utbyggnaden bidrar därigenom tillsammans med andra åtgärder till att förbättra framkomligheten i nätet. Med den högre kapaciteten i nätet, som delvis uppnås med användning av optiska fibrer, skapas bättre möjligheter för TV-möten och bildtelefon. Mot slutet av treårsperioden skall enligt planerna alla större svenska företag kunna få tillgång till förbindelser för TV-möten. Det är viktigt att observera både de negativa och de positiva effekterna för den enskilde och för samhället av en utbyggnad av den nya informationsteknoloigin. Enligt vår uppfattning bör den tekniken användas så att det främjar etablering av nya verksamheter och bidrar till decentralisering och regional utjämning. Med de förslag som presenterats kommer det att finnas risk för att parallella nät byggs upp i vissa områden - dels , dels kabel-TV-nät som skulle kunna nyttjas för samma ändamål. Kommersiella begränsningar kan leda till att stora områden i landet inte får tillgång till de nya kommunikationstjänsterna. Detta leder till behov av en samlad värdering och framtagande av beslutsunderlag. Utvärderingen bör omfatta telekommunikationsfrågor, näringspolitik, regionalpolitik, kultur- och mediapolitik. Enligt uppfattning bör en parlamentarisk utredning tillsättas för att genomföra detta utredningsarbete. liksom övriga nordiska länder har begränsade resurser att självständigt var för sig utveckla informationsteknologins alla delar. På vissa områden ligger vi långt framme, vilket är en fördel med hänsyn till den stora dominans som i övrigt innehas av och . Genom ett utökat samarbete stärks en nordisk hemmamarknad och utvecklingen kan utgå från de värderingar som gäller i vår kulturkrets. Ett ministerrådsförslag om en nordisk handlingsplan på datateknologiområdet presenterades till 32: a session i . Enligt detta förslag skall det nordiska samarbetet bedrivas inom sju huvudsakliga temaområden, nämligen: industriell utveckling, data- och telekommunikationer, standardisering, handelsprocedurer, lagstiftning, arbetslivet, utbildning och grundläggande forskning, det socialpolitiska området och den offentliga förvaltningen. Enligt vad vi erfarit har samarbetet ännu inte kommit i gång på alla områden. Parlamentarikerna i förväntar sig resultat av handlingsplanen på dataområdet. Enligt bör regeringen verka för att detta samarbete omgående omsätts i konkreta åtgärder. Med hänvisning till vad som sagts ovan hemställs* 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om uppskov med införande av nya regler i datalagen m. fl. lagar i avvaktan på resultatet av DOK:s arbete, 2. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om inriktningen av offentliga sektorns utveckling, 3. att beslutar att hos regeringen begära att en parlamentarisk utredning angående de framtida telekommunikationstjänsterna tillsätts i enlighet med vad som angetts i motionen. () () () () () () () () () () () * Se även motionerna 1984/85:2750-2753