mot · G8021374 · 1985-01-24 00:00:00 — m. fl. är ett av de mest betydelsefulla statliga verken med en omsättning på ca varav omsätter en dryg miljard och sysselsätter 3 800 personer. Inom bolagssektorn omsätter ca med 2 000 anställda och är dessutom delägare i bl. a. och AB Teleplan. Fr. o. m. 1984 har erhållit rätt att självt uppta lån för verkets investeringar. driftbudget behandlas som är fallet med de affärsdrivande verken enbart inom verket och sedan medgivit att finansierar också abonnentutrustningarna via finansbolaget har möjligheterna från statsmakternas sida till styrning av verksamhet kraftigt begränsats. Omfattande kritik har riktats mot . Det är ett allmänt intresse att blir föremål för diskussion och insyn för att på det viset bidra till att verket blir ett modernt och effektivt telebolag. Det är ett starkt kundintresse att ha moderna och väl fungerande telekommunikationsnät i . Det gäller både de enskilda abonnenternas behov av att snabbt och lätt kunna telefonera och företagens behov av modern datakommunikationsutrustning. beslöt 1980 om en uppluckring av telemonopolet. Det är nu dags att ta ett nytt steg i upphävandet av monopol. bör behålla drifts- och funktionsansvaret för sitt telenät, för övervakningen av telefonins och dataöverföringens kvalitet och av det internationella samarbetet. För teleprodukter som ansluts till telenät bör konkurrens råda. måste alltså där konkurrera på lika villkor med andra företag. För att denna konkurrenssituation skall kunna uppkomma måste myndighetsfunktion skiljas från dess affärsdrivande funktioner. På basis av fastställda specifikationer kan provning av telemateriel äga rum i eller utanför verket. myndighetsfunktioner och det internationella telesamarbetet (inkl. standardisering) bör vara huvuduppgifter för själva myndigheten . Övriga delar bör läggas ut på ett eller flera självständiga bolag som får verka i fri konkurrens med andra bolag. Denna organisatoriska konstruktion är desto viktigare som har utnyttjat sin monopolställning till att vinna fördelar på den konkurrensutsatta sektorn. Ett exempel gäller telefonsvarare, där monopol upphörde . Enligt en undersökning av statens pris- och kartellnämnd säljer nu telefonsvarare till priser som ligger under vad som krävs för att produkterna skall täcka sina kostnader och ge rimlig 1 1984/85.3 sami. I en inlaga till NO hade en av konkurrenterna påpekat att som vinst på telefonsvararen hade tagit ut bara en fjärdedel av vad övriga konkurrerande företag ansåg sig behöva för att täcka sina kostnader. Mot bakgrund av att intäkter från försäljningen av konkurrensutsatta produkter endast svarar för av verkets totala försäljning kan det ifrågasättas om inte den konkurrensutsatta verksamheten subventioneras med intäkter från monopolsidan. har alltså använt sig av prissättningen på den aktuella produkten för att slå ut konkurrenterna genom att en del av kostnaden för verksamheten inom den konkurrensutsatta sektorn täcks av överskottsintäkter från monopolområdet. Särredovisning av den konkurrensutsatta sektorn har inte visat sig fungera. Slutsatsen av det aktuella fallet måste bli att skall skilja på sin konkurrensutsatta verksamhet och monopolverksamheten som området för telemonopolet inskränks. Monopolet på de s. k. låghastighetsmodemen upphävdes . Det är nu dags att häva monopolet också i fråga om höghastighetsmodem. Detta är av särskild betydelse både för utveckling och industriella produkter och för våra möjligheter att kunna uppehålla konkurrens i fråga om informationsförmedling, vilket i sin tur är en förutsättning för en väl fungerande yttrandefrihet. Även monopolet på abonnentväxlar bör upphävas. I regeringspropositionen (bil. 8 s. 114 och framåt) sägs att investeringar är ett led i utbyggnaden av ett nationellt bredbandsnät. Det är bra om medverkar till utbyggnaden av ett övergripande bredbandsnät men det finns inga skäl att ge verket ensamrätt vare sig på byggandet av nätet eller på bredbandstjänsterna. Man bör också noga överväga i vilken takt sådana nätfunktioner byggs ut, bl. a. med tanke på att de är mycket investeringskrävande. Ett bredbandsnät blir till störst nytta för vårt land om det byggs och utnyttjas av svensk industri i samverkan/ konkurrens med . En sådan konkurrens på bredbandsområdet kan åstadkommas endast om dominans på bredbandsområdet inte blir för stor från början. började att importera knapptelefoner för att konkurrera på den växande marknaden för telefonapparater. Om anser sig behöva importera telefoner för att tillgodose behovet kan inte längre den inhemska sysselsättningen utgöra motiv för ensamrätten. Inom synes man nu också ha dragit den logiska slutsatsen att monopolet på telefonapparater bör upphöra. Inte heller på denna punkt finns längre några skäl att bibehålla monopolet. Också i andra avseenden kan principer för prissättning ifrågasättas. genomförde i flera avseenden mycket kraftiga prishöjningar på olika produkter och tjänster som faller under monopolet. Det gäller t. ex. avgiftsbelagda uppgifter i telefonkatalogen som höjts kraftigt, och har dessutom beslutat att avgiftsbelägga de abonnenter som inte vill ha med uppgifter i telefonkatalogen. Man har vidare höjt avgiften för hyra av fasta telefonledningar med och aviserat ytterligare avgiftshöjningar. Den senare höjningen har kommit att negativt påverka möjligheten att uppehålla konkurrens i fråga om mobiltelefonverksamheten. har också avvisat ett konkurrerande mobiltelefonföretags ansökan om ytterligare frekvenser för att tillgodose abonnenternas behov av ett heltäckande mobiltelefonsystem. Detta beslut har försvårat för företaget att tillgodose kundernas önskemål om ett väl fungerande mobiltelefonsystem. Televerkets prispolitik har i många avseenden gått stick i stäv med regeringens strävanden att hålla prishöjningarna här hemma nere. De aktuella prishöjningarna ligger således långt över de s. k. inflationsmål som har angivits i finansplanen. finansierar olika typer av forskning inom teleområdet (för bl. a. elektroniska system, kontorssystem, elektronisk post m.m.). Denna satsning på forskning inom tillämpad telekommunikation är av storleksordningen ett par hundra miljoner. Det är i och för sig viktigt att en sådan forskning sker i , men det kan ifrågasättas om det är lämpligt att den sker inom eller på uppdrag av . Denna forskning bör i stället företrädesvis äga rum antingen vid universitet och högskolor eller inom de forskningsområden som stöds av STU (styrelsen för teknisk utveckling). De resurser som förfogar över för forskning av det här slaget bör överföras till de nämnda forskningsorganen. nuvarande monopolställning har ofta motiverats med verkets ställning som ett allmänt serviceföretag. Dessvärre har abonnentservicen i flera avseenden blivit sämre. Ledningsnätet uppvisar brister som leder till större risk för felsammankopplingar och till längre väntetider för att komma fram. En betydande skadegörelse förekommer på de för allmänheten upplåtna telefonautomaterna. Bara i uppgick kostnaden för reparationer av skadade sådana telefonautomater till 12 milj. ; den vanligaste formen av skada var avslitna lurar och ledningar. En icke fungerande telefonautomat kan i en nödsituation vara ett allvarligt hinder för att klara situationen. Det är viktigt att inom monopolområdet i första hand satsar på väl fungerande telefonnät. På detta område är det viktigt att aktuella investeringar kan genomföras. Möjligheterna att förstärka servicen och förbättra det allmänna telefonnätet begränsas emellertid av satsningar på andra områden, där bedriver affärsverksamhet i princip i öppen konkurrens. Som en del av den affärsdrivande verksamheten har startat försäljning av listor över abonnenter som flyttat från en ort till en annan. På så vis kan företag få kännedom om att enskilda människor har flyttat. Dessa uppgifter utlämnas alltså utan godkännande av kunden som heller inte får vetskap om att så sker. En viktig utgångspunkt vid en förändring av organisation bör därför vara att servicen till allmänheten förbättras. Det är nödvändigt att de problem och den kritik som möter tas på allvar av riksdag och regering och att åtgärder sätts in. som de anställda i gör värdefulla insatser är det uppenbart att ledningen och organisationen i många avseenden brister. måste få en ledning som är mera öppen för de krav som allmänheten reser på telekommunikationerna. Organisationen av verket måste inriktas mot ökad service och ökad konkurrens. Detta kan endast ske genom en uppdelning av verket så att såväl myndighetsfunktionen som administrationen av återstående monopolverksamheter skiljs från affärsverksamheten. Den senare bör i sin tur spridas ut på flera företag. Vid en sådan organisationsförändring kan exempelvis , och omvandlas till fristående bolag. Den närmare utformningen av organisationen på teleområdet bör göras till föremål för utredning. Riksdagsbeslutet om överförande av till bolagsform bör genomföras. Med anledning av vad vi ovan anfört hemställs 1.att med anledning av vad departementschefen anfört i hemställan under punkt 5 beslutar uttala att monopolställning bör begränsas på ett sådant sätt att myndighetsfunktion och affärsverksamhet skiljs, 2. att hos regeringen anhåller om en utredning om överföring av den konkurrensutsatta delen av ämnesområde till ett eller flera fristående bolag, 3. att hos regeringen hemställer om en utredning av organisationen och verksfunktionen inom , 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om överförande av till bolagsform. () ()