mot · G8022130 · 1985-01-23 00:00:00 — och stöd till det norrländska jordbruket Jordbruket i arbetar under helt andra förutsättningar än i de södra och mellersta delarna av . hart klimat och kargare jordar gör att avkastningen per odlad hektar blir mindre i än i det övriga . Undantaget utgörs av vissa specialodlingar dur de speciella norrländska förutsättningarna ger fullgod ersättning för odlarmödan. Med den sämre avkastningen från de norrländska brukningsenheterna som argument har tid efter annan kommit synpunkter i den aktuella jordbrukspolitiska debatten som i stort gått ut på att det norrländska jordbruket borde läggas ned och att den svenska jordbruksnäringen borde koncentreras till de områden i där vi har de bästa förutsättningarna för ett högproducerande jordbruk. De speciella stödformer som finns för det norrländska jordbruket har också kritiserats från samma utgångspunkter. Glädjande nog har det, trots denna kampanj mot det norrländska jordbruket, funnits en bred majoritet i som insett betydelsen av ett livskraftigt norrländskt jordbruk och genom sina beslut upphävt en del av de konkurrensskillnader som finns mellan jordbruket i och i övriga . En historieskrivning om det norrländska jordbruket som omfattar tiden efter det visar dock att det varit svåra kriser i det norrländska jordbruket då samhällsstödet varit av ytterst ringa omfattning. Under dessa tidsperioder har stora arealer norrländsk jordbruksmark lagts för fäfot och verksamma jordbrukare har tvingats överge sin näring och söka sin nödvändiga försörjning i annan sysselsättning. Betydande belopp har också utbetalats av staten för att stimulera den avflyttning som blivit följden av denna politik. Hela byar har lagts öde och det öppna odlingslandskapet har växt igen. Genom avfolkningen har underlaget för den nödvändiga samhällsservicen för dem som stannat kvar i bygden efter hand sviktat och som en sekundär effekt ytterligare påskyndat avfolkningen. När vådorna av denna utarmning av tidigare leende norrländska bygder framstått i en allt klarare dager har en sund motreaktion vuxit fram. inser insiktsfulla samhällsplanerare och ekonomer att ett definitivt bottenläge för befolkningsutvecklingen på den norrländska landsbygden är nådd och att det finns viktiga samhällsskäl för att stoppa ytterligare avfolkning. Som ett viktigt instrument i en sådan process är utan tvivel en progressiv jordbrukspolitik för det norrländska jordbruket. I sig själv har det norrländska jordbruket stor egenbetydelse. I ett eventuell kris- eller krigsläge med en avspärrning av behövs en betydande egen försörjningsgrad på det norrländska jordbruket. Jordbruket spelar fortfarande en stor roll för sysselsättningen och allmänt för en utvecklad regionalpolitik. Ur naturvårdssynpunkt är ett öppet norrländskt odlingslandskap en stor tillgäng. I den publicerade rapporten från den livsmedelspolitiska utredningen har dessa synpunkter särskilt beaktats och utredningen har bl. a. betonat betydelsen av ett framtida värdesäkrat s. k. Norrlandsstöd till jordbruket. Fler instrument bör dock tillföras jordbrukspolitiken för att det norrländska jordbruket skall överleva på minst nuvarande nivå som anges som en målsättning i rapporten från nämnda utredning. Enligt undertecknads mening finns det särskild anledning att beakta det norrländska jordbrukets betydelse ur sysselsättningssynpunkt. Tillgänglig statistik visar t. ex. att samhällskostnaden för att tillskapa nya arbetstillfällen inom jordbruket är mycket liten i jämförelse med vad liknande insatser kostar inom den tillverkande industrin eller inom den offentliga sektorn. a. detta skäl finns det anledning att också låta det norrländska jordbruket få del av samma stödformer som i övrigt finns tillgängligt för annan typ av företagsamhet. Jordbruket i bör med detta resonemang som bakgrund få rätten till lokaliseringsstöd där stödet kan motiveras med ett bibehållande av eller en utökning av sysselsättningen i det aktuella jordbruksföretaget. Stödet bör alltså omfatta samma delar som det allmänna lokaliseringsstödet, dvs. stöd till nödvändiga byggnader, maskiner och annan resursanskaffning. Stödet bör även innefatta åtgärder som i övrigt ökar jordbruksföretagets produktivitet och säkrar dess fortlevnad. Stödet bör i likhet med det allmänna lokaliseringsstödet omfatta både lånedel och bidragsdel. Med dessa principer som grund finns det skäl att mera i detalj låta utreda hur ett för det norrländska stödområdet anpassat lokaliseringsstöd bör utformas. Medel för ändamålet bör disponeras ur anslaget för lokaliseringspolitiska åtgärder. Avslutningsvis finns kanske anledning att påpeka att ett stöd av ovan skisserad art inte på något sätt kommer att nämnvärt påverka den överproduktion av livsmedel som f. n. äger rum. I detta hänseende finns det anledning att än en gång fastslå att den norrländska jordbruksproduktionen endast har marginell betydelse. Med stöd av det anförda hemställs att i skrivelse till regeringen begär åtgärder enligt vad i motionen anförts beträffande inordnandet av jordbruksföretag inom stödområdet i de lokaliseringspolitiska stödformer som finns tillgängliga för andra typer av företag.