mot · G8023117 · 1985-04-12 00:00:00 — m. fl. Avtal med m. m. 1984/85:170) Apoteksbolaget bildades och tecknades avtal mellan det till två tredjedelar statliga bolaget och staten. äger genom en stiftelse en tredjedel av bolaget. Avtalet gäller fr. o. m. 1971 och går ut vid utgången av 1985. Genom avtalet förstatligades apoteksväsendet. Bolaget har med ett par smärre undantag ensamrätt på att driva detaljhandel med läkemedel och har ansvaret för i princip alla inköp och all apoteksdistribution av läkemedel. Syftet bakom nyordningen angavs av dess tillskyndare vara ett större samhällsengagemang i läkemedelsförsörjningens organisation. Vid riksdagsbehandlingen ställde man sig från moderat sida bakom uppfattningen att samhället måste övervaka att läkemedelsförsörjningen fungerar effektivt. Däremot kunde man inte se några skäl till varför det välanpassade svenska apoteksväsendet skulle ersättas av ett statligt dominerat bolag. Den väsentligaste frågan oprövad Vi vidhåller i stort sett den uppfattning som moderata samlingspartiet gav uttryck för vid riksdagsbehandlingen av förslaget till ny organisation av läkemedelsförsörjningen (prop. 1970:74), nämligen att det saknas bärande skäl för att ett i huvudsak statsägt monopolsbolag skall svara för läkemedelsdistributionen. Dess värre har den kommitté, läkemedelskommittén, som har att se över bl. a. läkemedelslagstiftningen inte fått i uppdrag att pröva det nuvarande apotekssystemets lämplighet och ändamålsenlighet, jämfört med alternativa organisationsformer, t. ex. ett decentraliserat system med konkurrens och enskilt ägda apotek. Enligt vår mening hade det varit naturligt att nu göra en sådan bedömning erfarenhet av Apoteksbolaget och inför en ny avtalsperiod. Vi återkommer till denna fråga, som vi anser vara av övergripande intresse, men vi vill först ta upp några väsentliga avsnitt i den föreliggande propositionen. Målet för läkemedelspolitiken är att tillgodose människornas behov av säkra och effektiva läkemedel till så låga kostnader som möjligt för samhället och den enskilde, säger det föredragande statsrådet i propositionen och anknyter till hälso- och sjukvårdslagens (HSL) allmänna krav på en god hälso- och sjukvård. En väsentlig uppgift för Apoteksbolaget är således att pressa priserna på läkemedel. I det utredningsbetänkande av läkemedelskommittén som den nu framlagda propositionen bygger på (Apoteksbolaget mot , SOU 1984:82) har egentligen inte bolagets priskontrollerande funktion prövats, vilket är en av bristerna i betänkandet - som för övrigt i praktiken förefaller vara en jubileumsskrift till Apoteksbolagets ära, huvudsakligen författad av bolagets upphovsman. Det nuvarande systemet med Apoteksbolaget som priskontrollant är enligt vår mening tveksamt. Bolaget är läkemedelsföretagens enda kund och har därmed en gentemot dessa företag mycket stark ställning. Bolagets egna intäkter utgörs utöver överskott från finans- och fastighetsförvaltning av påslag på företagens priser. Tunga instanser har vid remissbehandlingen av utredningsbetänkandet ifrågasatt prisbildningen, t. ex. och . Vi anser att principiella skäl talar för att Apoteksbolaget inte bör ha en priskontrollerande funktion. Även i praktiken kan priskontrollens prispressande effekt ifrågasättas. Det finns erfarenheter som tyder på att priskontrollen snarare håller priserna uppe än sänker dem. har också tillstått att bolaget trots sin monopolställning här inte lyckats. Enligt vår mening behövs en förutsättningslös översyn av priskontrollen på läkemedel. sker all partihandelsverksamhet (droghandel) dels genom (), dels genom , som är privatägt. Kronan svarar för av distributionen av registrerade specialiteter, för . (majoriteten) menar att Apoteksbolaget bör befästa sin dominans i partihandelsledet genom att köpa in Kronans produkter för att distribuera dem med egna resurser. På det viset skulle Apoteksbolaget praktiskt taget överta Kronan. Vi tar bestämt avstånd från denna tanke. Allt från stor tvekan till kraftfulla invändningar har uttryckts av en lång rad remissinstanser, däribland , , statskontoret, statens pris- och kartellnämnd och . Och föredragande statsråd avstår uttryckligen ifrån att uttala sig i frågan. Enligt vår mening bör ökad och inte minskad konkurrens åstadkommas för att säkra fortsatt låga partihandelskostnader. Apoteksbolaget idkar även handel med s. k. fria handelsvaror och konkurrerar här med den fria marknaden. Branschorganisationer och företag på den fria marknaden ifrågasätter inte sällan bolagets prissättning och dess uppbyggnad av sitt sortiment av fria handelsvaror. Risken är uppenbar att en monopolsdetaljist satsar på egna märken eller ensidigt främjar enstaka leverantörer i en i övrigt konkurrensutsatt marknad. ifrågasätts när det gäller fria handelsvaror. Vi anser att det principiellt är olämpligt att ett statligt monopolföretag går in på marknaden och konkurrerar med fria handelsvaror, dvs. sådana som inte omfattas av monopolet. Det är vidare anmärkningsvärt att inte övrig detaljhandel får sälja vissa receptfria läkemedel. Enligt vår mening bör övervägas om inte lagen om detaljhandel borde ändras så att även andra än Apoteksbolagets detaljister får den möjligheten. Som vi inledningsvis har anfört har inte läkemedelskommittén - och således inte heller propositionen - tagit upp den väsentligaste frågeställningen: ett statligt apoteksväsende och en statlig partihandel med läkemedel den mest ändamålsenliga organisationsformen för svensk läkemedelsförsörjning? Det betänkande som proposition 170 grundades på kan inte bilda underlag för ett nytt långvarigt avtal. Regeringen har emellertid inte tagit konsekvenserna av detta förhållande, utan föreslår ett nytt femtonårsavtal indelat i tre uppsägningsperioder . Vi yrkar avslag på propositionen och föreslår att avtalet med den nya lydelse som föreslås, frånsett avtalsperiodens längd, skall få gälla provisoriskt till utgången av 1987 i avvaktan på en ordentlig utredning där den övergripande frågan om alternativa former för organisation av läkemedelsförsörjningen skall tillmätas stor vikt. Priskontrollen på läkemedel bör göras till föremål för en förutsättningslös utredning. Regeringen bör i avvaktan på utredningen inte få det nu begärda uppdraget att träffa överenskommelse om stiftelses fortsatta medverkan som delägare av Apoteksbolaget. Endast i den mån stiftelsen av egen fri vilja, utan påtryckningar från majoritetsägaren, staten, vill träda ifrån bör dess aktiepost inlösas. Vi anser slutligen att lagen om detaljhandel bör ses över i syfte att ge möjlighet för även andra än Apoteksbolagets detaljister att sälja vissa receptfria läkemedel. Enligt vår mening bör det dessutom vara obetaget att sälja sina aktier på den fria marknaden. Med stöd av det anförda hemställs 1. att med undantag för det till propositionen fogade förslaget om lag om ändring i lagen (1970:205) om detaljhandel med läkemedel beslutar avslå propositionen samt bemyndiga regeringen att träffa ett tvåårsavtal mellan staten och i enlighet med vad i motionen anförts, 2. att hos regeringen begär utredning av det nuvarande apotekssystemets lämplighet och ändamålsenlighet jämfört med alternativa organisationsformer, 3. att hos regeringen begär en förutsättningslös utredning av priskontrollen på läkemedel, 4. att hos regeringen begär översyn av lagen om detaljhandel i syfte att ge möjlighet för även andra än Apoteksbolagets detaljister att sälja vissa receptfria läkemedel. () () () () ()