mot · G8022914 · 1985-03-19 00:00:00 — 1984/85:2914 m. fl. Regional utveckling och utjämning (prop. 1984/85:115) I betänkandet markerar regionalpolitiska kommittén vikten av forskning, utveckling, utbildning och teknikspridning som instrument för den regionala utvecklingen. I regionalpolitiska propositionen anläggs motsvarande synsätt, och ett antal förslag läggs i syfte att förbättra situationen inom stödområdet. En enig remissopinion hade lämnat sitt stöd, men fört fram krav på mer långtgående insatser. De förslag som propositionen presenterar skulle också enligt vår mening vara mer långtgående. Satsning på FoU, utbildning m. m. är ett alldeles avgörande medel för den framtida regionala utvecklingen. Vid tiden för den aktiva lokaliseringspolitikens början var kapitalförsörjningen den helt avgörande frågan. Under de som gått har samhället genomgått omfattande förändringar. Vad gäller företagen har vi fått en fullständig övergång till vad som kan kallas köparens marknad från producentens. Detta ställer helt andra krav på företagen vad gäller planering, effektivitet och förnyelse, allt i syfte att hävda sig i en omfattande konkurrens. sker en omstrukturering inte bara inom näringslivet i stort utan inom de enskilda företagen. Ny teknik måste appliceras för att man skall kunna hävda sig såväl nationellt som internationellt. Norrländskt näringsliv har inte likartade förutsättningar som övriga . Infrastrukturen är en annan vad gäller tillgången på kvalificerad FoU. Om man på ett avgörande sätt skall förbättra villkoren för utvecklingen i måste det fortsatta regionalpolitiska arbetet bl. a. innefatta strukturella insatser inom forskning och högre utbildning. Strukturomvandlingen i är dramatisk. Processindustrin som utgör basnäringen i länet genomgår en snabb förändring. Den skogsråvarubaserade industrin måste genomföra snabba omställningar i syfte att bevara sin konkurrenskraft på världsmarknaden. Det finns tydliga exempel på sambandet mellan nyinvesteringar inom industri och friställning av arbetskraft inom vissa delar av länet. Vidare drabbas länet allvarligt, direkt och indirekt av nedgången inom byggnadsindustrin. Exempelvis har utvecklingen inom kommun lett till att 1 200 arbetstillfällen har försvunnit . Vad gäller den regionala utveck lingen i form av sysselsättning, befolkning, arbetslöshet m.m. har gått starkt tillbaka . Länet har förlorat ca 5 000 personer. har haft den sämsta befolkningsutvecklingen av alla primära centra. Under 1983-1984 har befolkningsminskningen i varit den största i . Förutsättningarna för en positiv regional och strukturell utveckling i länet är emellertid på goda. Processindustrin dominerar emellertid i hög grad. Bland nya näringsgrenar märks särskilt datoranknutna verksamheter. Här är utvecklingen av s. k. mjukvarukompetens särskilt påtaglig, och detta har skett snabbare än i någon annan region i . Materialteknik är ett annat område under utveckling i länet. Den alternativa sysselsättningen i regionen är genomgående knuten till högre kompetens i jämförelse med den yrkesstruktur som fanns i länet före den senaste periodens strukturomvandling inom processindustrin. Högkompetensyrken utvecklas inom områden som elektronik, datateknik, materialteknik samt inom marknadsföring, distribution och internationell handel för att nämna några exempel. Den tillgängliga arbetskraften i regionen svarar dock endast i begränsad utsträckning mot de yrkeskunskaper som efterfrågas inom de nya verksamheterna. Fortbildning och vidareutbildning eller återkommande utbildning kommer att utgöra en central uppgift för utbildningsorganisationer . En koncentration av utbildningsinsatserna på vuxenbefolkningen är av särskilt stor betydelse i en region av typ. Den genomsnittliga utbildningsnivån här är väsentligt lägre än i motsvarande regioner i södra delarna av landet. I takt med den omfattande strukturomvandlingen ökar också behovet av utveckling av ny produktion och ny produktionsteknik i . Detta har bl. a. visat sig genom att efterfrågan på FoU-service snabbt ökar vid högskolan i . Emellertid har inte högskolan möjlighet att svara mot det direkta behov av FoU som uttalas. Inte heller har andra högskolor möjlighet att fullt ut svara mot dessa behov. Liksom i övrigt är eftersatt vad beträffar FoU-kapacitet totalt sett i jämförelse med riket i övrigt. I enlighet med Norrlandsfondens senaste studie rörande problem och möjligheter inom FoU i betonas att en viktig bas för rekrytering av FoU-personal är universiteten och högskolorna. Betydelsen av högskolorna är här större än i andra delar av landet. Företagen framhåller särskilt att högskolekapaciteten i regionen inte räcker till för att ge en tillräcklig rekryteringsbas. Mot denna bakgrund är det av vikt att högskoleorganisationen i rustas med en FoU-resurs eller en som svarar mot de grundläggande regionala behoven. I samband med den regionalpolitiska kommitténs betänkande har framförts att högskolan i bör utvecklas till en industrihögskola som omfattar kvalificerad utbildning och forskning inom såväl tekniska som administrativa områden. En lämplig bör komplettera den nuvarande verksamheten inom högskolan. genomför nu ett utredningsarbete i syfte att presentera en konkret plan för en sådan organisation. Arbetet är i sitt slutskede och visar att det i länet finns goda möjligheter att utveckla en industrihögskola i direkt samverkan med näringslivet i regionen. Utredningen har redovisat att basstrukturen vid högskolan bör stärkas inom grundutbildningen. Kapaciteten inom teknisk utbildning är av särskild betydelse. Högskolans program för kortare ingenjörsutbildningar, teknikerutbildningar samt fördjupningsutbildningar för tidigare utbildade ingenjörer och naturvetare bör ökas väsentligt. Ett sådant program bör även kunna tillgodose behovet av sådan utbildning i andra delar av norra . Utredningen har vidare inventerat ämnesområden av betydelse för länets regionalekonomiska utveckling. Inom tekniksektorn bör satsningen främst gälla systemteknik, kemiteknik, materialteknik, produktionsteknik, drift- och underhållsteknik, hydraulik- och miljöteknik. Inom den ekonomiska sektorn prioriteras administration med transportsystemplanering, internationell handel, redovisning och revision och systemvetenskap. Utredningen visar också att en fortsatt satsning på kommunikationsområdet är av stor betydelse. Behovet av någon form av i och vid högskolan är nödvändig. En sådan bör enligt utredningen i första hand organiseras kring de här redovisade ämnesområdena eller kombinationer av dessa. Näringslivet i länet redovisar goda möjligheter att bistå med både modern utrustning och kvalificerad personal i samband med en högskoleutveckling av den typ som utredning föreslår. En etablering av en industrihögskola i skulle därmed inte medföra alltför kostsamma investeringar, då högskolan där skulle kunna repliera på näringslivets resurser i väsentlig utsträckning. I proposition 1984/85:100, bilaga 10, , redovisar departementschefen högskolornas regionalpolitiska betydelse avseende både grundutbildning och FoU. Sambandet med regional utveckling belyses i flera aspekter. Högskolans kompetens bör vidgas mot de tekniska och ekonomiska områdena så att den kan bli ett stöd för industriell utveckling enligt propositionen. Det utredningsarbete som bedrivs i vitsordar dessa förhållanden. Rättelse: S. 14, Hemställan 6. Rättat till: att beslutar att till de regionala utvecklingsfonderna m. m. anvisa ett reservationsanslag om . i enlighet med vad som anförts i motionen, Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att vid behandlingen av proposition 1984/85:115 som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts 1. om att utbildningen inom tekniksektorn vid högskolan i förstärks inom angivna områden, 2. om att ekonomiutbildningen vid högskolan i Sundsvall-Hämösand förstärks inom angivna områden, 3. om att informationsutbildningen vid högskolan i förstärks på angivet sätt, 4. om att högskolan i ges organisatoriska förutsättningar för en uppbyggnad av en industrihögskola. () () () ()