mot · G8021914 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. Gymnasieskolans dimensionering har utökats kraftigt . Det har skett mot bakgrund av att dagens arbetsmarknad ofta kräver att den arbetssökande har en gymnasieutbildning för att få möjlighet till ett arbete. Inte minst i ett kärvt arbetsmarknadsläge är utbildning dessutom en investering för framtiden både för den enskilde och för samhället. Trots de gjorda insatserna har det visat sig att alla ungdomar som så önskat inte kunnat erbjudas gymnasieutbildning innevarande läsår. Regeringen har därför i årets budgetproposition föreslagit en betydande utökning av gymnasieskolans dimensionering för nästa läsår. Dessutom genomförs fr. o. m. intagning till /86 en prioritering av sökande under . Detta är nödvändiga och utmärkta insatser för att förbättra ungdomarnas möjlighet till gymnasieutbildning. I en svår arbetsmarknadssituation för ungdomar tvingas samhället till omfattande arbetsmarknadspolitiska insatser. har samhället påtagit sig ett ansvar för alla ungdomar . Alla som inte går i utbildning eller har ett arbete skall erbjudas ungdomsplats om de är eller en plats i ungdomslag om de är . Båda dessa insatser är för samhället dyrare än en gymnasieplats. Gymnasieskolans dimensionering bestäms genom att fastställer en ram för högsta antalet intagningsplatser. Resurser till ungdomsplats och ungdomslag skall däremot enligt beslut utgå i den omfattning det finns behov av. Något tak i antalet platser finns inte. Av planeringsskäl måste beslut om gymnasieskolans dimensionering tas då det inte är möjligt att ta hänsyn till det faktiska antalet sökanden. Om den av regeringen föreslagna dimensioneringen av gymnasieskolan för /86 kommer att räcka till alla sökanden går därmed inte med bestämdhet att uttala sig om när beslutet måste fattas av . Om sökandetrycket på gymnasieskolan blir större än vad som beräknas kan alltså ett antal ungdomar komma att hänvisas till arbetsmarknadsinsatser trots att de önskar en gymnasieutbildning. Detta måste såväl ur ekonomisk, utbildningspolitisk som arbetsmarknadspolitisk synpunkt anses oacceptabelt. Mot denna bakgrund är det önskvärt att gymnasieskolans dimensionering i likhet med vad som gäller för ungdomsplats och ungdomslag bestäms av det faktiska behovet och inte av ett fast antal intagningsplatser. Detta skulle kunna ske antingen genom att ramarna för gymnasiet tas bort och i stället ersätts med ett beräkningsantal eller genom att möjligheten öppnas till omfördelning mellan anslagen för ungdomslag och ungdomsplats till anslaget för gymnasieskola. En lösning i riktning mot vad vi här skisserat skulle innebära ett helt nytt planeringssystem för gymnasieskolan. De exakta konsekvenserna av detta går inte att nu överblicka. Inte heller är det möjligt för att nu besluta om de regeländringar och förändrade styrinstrument som detta skulle kräva. bör därför uppdra åt regeringen att se över nuvarande planeringssystem för gymnasieskolan och återkomma till med förslag i enlighet med de syften som här angivits. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ett nytt planeringssystem för gymnasieskolans dimensionering. () () () () ()