mot · G802331 · 1985-01-10 00:00:00 — och av statlig verksamhet till län Det är hög tid att län nu prioriteras vid omlokalisering och decentralisering av statlig verksamhet. Trots att i anslutning till regionalpolitiska beslut uttalat att länet skall utgöra ett av de områden som skall prioriteras, har inte länet tillförts några nya statliga arbetstillfällen. I stället har den regionala obalansen ökat till läns nackdel. län är nu med ännu bredare marginal det län som i jämförelse med alla andra län har den lägsta andelen statligt anställda. Det är av flera skäl nödvändigt att en omfördelning och decentralisering av den statliga verksamheten sker. För det första måste alla invånare har rätt till samma närhet och kunna dra nytta av den statliga service och de arbetstillfällen som den statliga verksamheten ger. Alla är ju efter måttet av bärkraft med och finansierar den - även människorna i län. För det andra påverkas näringslivsstrukturen negativt. En region som har gott om statlig verksamhet och därmed många kvalificerade befattningshavare och experter av olika slag att tillgå, rikt förgrenade över många sektorer har betydligt lättare att rekrytera lämplig arbetskraft till den privata sektorn och näringslivet. En sådan region har också lättare att få nya företag att etablera sig i regionen eftersom attraktionskraften ökar på grund av dessa faktorer. En region som saknar mycket av dessa förutsättningar får det svårare. I en region med låg andel statlig verksamhet förblir därför näringslivsstrukturen besvärande ensidig så länge en omfördelning inte sker. Eftersom anställning i statlig verksamhet utgör ett viktigt komplement inte minst vid rekrytering av arbetskraft - till andra näringslivs- och sysselsättningssektorer har den låga andelen statlig verksamhet i länet en klart hämmande effekt på näringlivets utveckling. har en rad små men även större företag tvingats lägga ned eller minska sin produktion. De statliga arbetstillfällena har således inte bara numerärt stor betydelse för sysselsättningen i länet. De genererar också arbetstillfällen som gör de lokala arbetsmarknaderna i länet mer differentierade och därmed stabilare. En klart sårbar arbetsmarknad och en haltande service harblivit följt av en låg andel statlig verksamhet i län. Det tar sig bl. a. uttryck i att på vissa orter är av alla sysselsatta knutna till ett enda företag. Hur den förvärvsarbetande dagbefolkningen inom länet fördelar sig på näringsgrenar framgår av följande tabell. Uppgifterna avser samtliga förvärvsarbetande med en arbetad tid av . Förvärvsarbetande dagbefolkning i län fördelade på olika näringsaggregat. Samfärdsel, post, tele Av tabellen framgår att antalet sysselsättningstillfällen i länet ökade med ungefär 9 700 . Den offentliga sektorn tillsammans svarade för ett sysselsättningstillskott på 9 600 . Av den totala sysselsättningsökningen på 9 600 för den offentliga sektorn svarade landsting och primärkommuner för praktiskt taget hela ökningen. Den statliga andelen har i stort sett varit låg. har andelen sysselsatta i statlig verksamhet t. o. m. minskat i länet. Vid ett och samma tillfälle försvann 450 arbetstillfällen genom nedläggningen av F 12. De statsanställdas andel av befolkningen 1982 län är det län som i jämförelse med alla andra län har den lägsta andelen statligt anställda. Antalet anställda vid statliga myndigheter och affärsdrivande verk 1982 framgår av tabellen i bilaga 1. De statsanställdas antal har även relaterats till folkmängdens storlek i resp. län. Denna relation illustreras i ett stapeldiagram. Se bilaga 2. Statistiken har hämtats från SCB:s databas . Figuren är framtagen vid utredningstjänsten. Uppgifter rörande antalet statsanställda föreligger ännu inte. Som framgår av tabellen hade län 1982 31,91 statligt anställda per 1 000 invånare. Detta är den lägsta siffran som uppvisats för samtliga län. Riksgenomsnittet uppgick till 60,15. län når således inte upp till mycket mer än hälften av genomsnittet i landet. Om län skulle ha samma andel statliga arbetstillfällen som genomsnittet för landet som helhet, vilket vore rimligt, skulle länet ha ytterligare ca 5 000 statliga arbetstillfällen. Skulle länet ha samma andel som eller skulle det krävas ett tillskott på nära 12 000 statliga arbetstillfällen till län. Dessa jämförelser visar den klara orättvisa - sett ur läns synpunkt - som f. n. råder. Denna rättvisefråga blir inte mindre om man beaktar vad som inledningsvis sägs om den statliga verksamhetens inverkan i övrigt på länets näringsliv och service. Med hänsyn till den obaläns som råder beträffande andelarna statlig verksamhet mellan olika delar av landet och den avgörande roll för den totala sysselsättningen lokalt som den statliga sektorns tjänster spelar bör en omfördelning av den statliga verksamheten ske till förmån för de regioner där andelen statligt sysselsatta är låg. En decentralisering är ett aktivt medel att åstadkomma en robustare arbetsmarknad i svaga regioner. Som framgår av Fälldinregeringens regionalpolitiska proposition (1981/ 82:113) avses bl. a. förändringar i linje därmed. I sammanhanget anför departementschefen att sydöstra bör prioriteras vid förläggning av statlig verksamhet på grund av regionens svaga näringslivsutveckling och den låga andelen statligt sysselsatta. Genom särskilt beslut har uttalat att kompensation i form av andra statliga sysselsättningstillfällen tillförs länet för nedläggningen av F 12. Ännu har ingen del av dessa beslut infriats. Med stöd av ovanstående hemställer vi att hos regeringen anhåller om förslag om lokalisering av statlig verksamhet till län. 1984/85:331 14 Antal anställda vid statliga myndigheter och affärsdrivande verk Anställda vid statliga myndigheter Anställda vid statliga affärsdrivande verk Statligt anställda per 1 000 invånare