mot · G8022929 · 1985-03-20 00:00:00 — m. fl. Regional utveckling och utjämning (prop. 1984/85:115) I den föreliggande propositionen behandlas bl. a. under avsnitt 4 särskilda insatser i vissa regioner. I denna motion tas de delar upp som rör utvecklingen i malmfältskommunerna i . har omfattande naturtillgångar i form av malm, skog, och vattenkraft. Större delen av landets järnmalmstillgångar finns t. ex. inom länet. Lule älv svarar för en stor del av landets vattenkraftsproduktion. Den socialdemokratiska regeringspolitiken medförde emellertid att mer än något annat län drabbades av befolkningsutflyttning, strukturförändringar och allt svårare sysselsättningsproblem. Socialdemokratins bastiontänkande - vilket på nytt kommer till uttryck i propositionens tankegångar om stödjepunkter i olika landsdelarinnebar att det inom länet ägde rum en koncentration till kustregionens tätorter. Enligt vår mening måste insatserna vara inriktade på att skapa balans inom länet, mellan såväl kust och inland som mellan tätort och glesbygd. Satsningar som skapar arbetstillfällen i glesbygd är därför mer nödvändiga från regionens synpunkt än satsningar som är inriktade på kustbygdernas befolkningscentrai. medverkade i regeringsställning till omfattande närings- och regionalpolitiska insatser i syfte att försöka vända den av socialdemokratiska koncentrationspolitiken initierade negativa utvecklingen för bl. Regimskiftet 1976 innebar att den politik började föras som tog sikte på att förbättra läget i hela och inte enbart i några få kustregioner. erhöll statligt stöd i storleksordningen 17 miljarder i form av närings-, regional- och arbetsmarknadspolitiska åtgärder m. m. Andra åtgärder som visat sig vara positiva för länet är bildandet av som medfört en stärkt industri och förbättrad sysselsättningssituation i länet. Vidare genomfördes rekonstruktioner av , sänkning av kostnaderna för malmtransporter samt kraftfulla glesbygdsinsatser med inriktning på jordbruks- och hantverksnäringar. Samhällets insatser för var därmed avsevärt mer omfattande än till något annat län . I proposition 1984/85:120 erinrar föredraganden om de insatser som den nuvarande regeringen anser sig ha gjort genom det s. k. utvecklingsprogram Detta förslag omfattade enligt föredraganden åtgärder som beräknades till en kostnad av ca 4 miljarder för att långsiktigt främja utvecklingen och sysselsättningen i länet och för att möta den akuta sysselsättningskrisen som uppstått i Malmfälten. Vi påtalade redan i samband med att detta förslag lades att huvuddelen av de anvisade medlen avsåg stöd till för täckande av förluster och arbetsmarknadspolitiska åtgärder i syfte att underlätta den planerade minskningen av antalet anställda inom . Kostnaderna för de sysselsättningsskapande och framtidsinriktade delarna av dessa satsningar kunde uppskattas till maximalt 800-900 miljoner. Sysselsättningsstöd och sankta socialavgifter I anledning av såväl proposition 1982/83:120 angående utvecklingen i som proposition 1983/84:38 om nedsättning av socialavgifter och allmän löneavgift i väcktes motioner med omfattande och framtidsinriktade förslag i syfte att gynna utveckling och då i synnerhet malmfältskommunerna. I dessa motioner underströks betydelsen av en differentierad näringsstruktur och yrkades på kraftfulla satsningar i avsikt att stödja småföretagsamheten. Vidare underströk vi den avgörande betydelse jord- och skogsbruket har för framför allt inlandskommunerna. Grundläggande för förslagen från vår sida var att insatserna i måste utformas på ett sådant sätt att de gynnar de delar av länet som har det sämst ställt. Den nuvarande generella sänkningen av socialavgifterna i länets samtliga kommuner innebär att kommunerna med de svåraste problemen missgynnas. Kustkommunernas konkurrensläge gentemot de fyra malmfältskommunerna och övriga inlandskommuner förbättras kraftigt med en förstärkt inomregional obalans som följd. Enligt vår mening måste insatserna utgå från gällande stödområdesindelning och läggas där de bäst behövs. I vår partimotion i anledning av den regionalpolitiska propositionen yrkas bl. a. av detta skäl att en sänkning av socialavgifterna skall utvidgas till hela stödområde A. Det är orimligt att systemet med sänkta socialavgifter kommer kustkommunerna till del och inte de inlandskommuner i och som inplacerats i stödområde A. Vidare har i denna motion yrkats att sänkningen därutöver omfattar de kommuner i som inplacerats i stödområde B. I partimotionen påtalas även nödvändigheten av att förstärka utvecklingsmöjligheterna på arbetsmarknaden i hela kommun med undantag för centralorten. Den s. k. frizonsmodellen för bör tillämpas i hela kommunen utom centralorten med hänsyn till vikten av att upprätthålla service och befolkningsunderlag i kommunens ytterområden. De förändringar som genomförts på den socialdemokratiska regeringens förslag har inneburit avsevärda försämringar för de fyra malmfältskommunerna i förhållande till de regler som gällde fram t. o. m. Den tidigare lagstiftningen innebar att nedsättning medgavs för arbetsgivare som bedriver verksamhet med fast driftställe inom de fyra malmfältskommunerna. Berättigade till nedsättning var alla arbetsgivare utom staten, kommuner och allmänna försäkringskassor. De nuvarande reglerna innebär att nedsättningen begränsas till att gälla vissa specificerade näringsgrenar såsom ovan redovisats. Detta innebär att lönsam verksamhet inom t. ex. turistnäringen i kustkommunerna medges nedsättning medan t. ex. jord- och skogsbrukare och trädgårdsnäringen i inlandet med de svårigheter som där föreligger att bedriva näringsverksamhet inte omfattas av nedsättningen. Detta är helt oacceptabelt. Enligt vår uppfattning bör i stället nedsättning av socialavgifter medges arbetsgivare och egenföretagare med verksamheter med fast driftställe i kommuner belägna inom stödområde A och B i . Gällande regler innebär vidare att en reducering av socialavgifter för tillkommande sysselsättning om . per årsarbetare utgår, vilken lämnas i form av ett bidrag till kostnaden för arbetsgivaravgifterna. Ett motsvarande bidrag lämnas även för att täcka kostnaden för egenavgifter. Enligt vår mening bör en sådan reducering av arbetsgivaravgifterna ske med beaktande av problemens omfattning i olika områden. I kommuner belägna i stödområde A och B bör nedsättningen vara . och i stödområde C . De av oss förordade förändringarna i gällande regler för nedsättningen av socialavgifter m. m. innebär en kraftig förstärkning av konkurrenskraften hos företagen i inland. Med den geografiska utformning förslagen fått finns ingen anledning att av kostnadsskäl undanta någon kategori av företag från befrielsen utan den bör gälla samtliga privata, kooperativa och statliga företag. Bortfallet av socialavgifter torde med vår förordade inriktning bli avsevärt mindre eftersom företag lokaliserade i kustkommunerna medges en något lägre nedsättning. Handfallenheten och kraftlösheten inför problem kommer på nytt till uttryck i den föreliggande propositionen. En av de åtgärder som den dåvarande centerledda regeringen gjorde var att tillsätta den s. k. vars uppgift var att utarbeta ett utvecklingsprogram för malmfälten och angränsande kommuner. Motivet för denna utredning var det föreliggande behovet av långsiktiga näringspolitiska satsningar i malmfälten, vilka är ett nationellt intresse att få genomförda. Utredningen överlämnade sitt betänkande till regeringen. Med tanke som förflutit så borde man ha kunnat förvänta sig en seriös behandling och rejäl satsning på grundval av utredningens förslag. Av detta har emellertid blivit intet. Här som på så många andra områden kommer den socialdemokratiska regeringens bristande handlingskraft till klart uttryck. Följande jämförelse mellan utredningens förslag och propositionen belyser klart detta förhållande: - Malmfältsdelegationen ges förlängd tid och ett vidgat arbetsområde. - framtid och roll i det allmänna utvecklingsarbetet klargörs. - Förslag till en stiftelse med syfte att etablera och bedriva högre utbildning och forskning inom rymdområdet tas fram. - En kriminalvårdsanstalt lokaliseras till . Av Malmfältsdelegationens trettiotal förslag är det dessa fyra som regeringen har en mera uttalad mening om. I övrigt är föredraganden allmänt positiv eller föreslår ytterligare utredningsarbete. Följande är exempel på förslag som skall utredas eller studeras vidare: - Utredningens förslag att förhandlingar om järnsvampverk och produktion av apatit och fosforsyra skall upptas av regeringen med berörda intressenter - Utredningens förslag att utvärdera förhandlingarna med storföretagen om verksamhet i - Utredningens förslag att inrätta en enhet för vård och konservering av museiförmål i - Utredningens förslag att utreda användningen av tomma lägenheter för turiständamål - Utredningens förslag att avdela personella resurser inom och för att ta till vara och utveckla produktion och affärsidéer - Utredningens förslag att ett program för samordnat utnyttjande av verkstäder och utrustning i det lokala näringslivsarbetet Utredningen har vidare föreslagit särskilda insatser på utbildningsområdet och ökade resurser till . Vidare har föreslagits en nolltaxa för datakommunikation till och från malmfälten. Rymdbolaget skall ges ekonomiska möjligheter till investeringar i byggnader och maskiner och ges resurser för att i ökad utsträckning kunna ta till vara produkt- och affärsidéer. Utvecklingsenheter med anknytning till rymd- och dataverksam Regeringen har bifallit utredningens förslag i budgetpropositionen. Regeringen anser att i fortsättningen skall bedriva sin verksamhet utan statligt stöd och bolaget får på kommersiella grunder själv avgöra om man skall delta i skilda projekt. Regeringen bifaller förslaget och kostnaderna bestrids av regionalpolitiska medel. Regeringen avstyrker detta förslag. heten bör etableras i . En särskild samarbetsgrupp - - föreslås bildas med uppgift att följa upp och utvärdera fyndigheter. I övrigt finns förslag som decentralisering av den statliga verksamheten till och malmfälten, stöd till utvecklingsfonderna, åtgärder för att få fram riskkapital, glesbygdssatsningar m. m. Regeringen ställer sig allmänt positiv till dessa förslag men anvisar tyvärr inga särskilda resurser och förlitar sig på att andra organ genomför dessa förslag eller svarar för fortsatt utredningsarbete. Av ovan redovisade sammanställning över förslag framgår att regeringens proposition huvudsakligen innebär att Malmfältsdelegationen får ett fortsatt utredningsuppdrag eller ytterligare utredningar i annan ordning. Föredraganden är allmänt positiv i till intet förpliktande fraser till flertalet förslag men anvisar inga särskilda resurser utan anser att medel för vissa föreslagna projekt bör tas från anslaget till särskilda regionalpolitiska insatser, det s. k. Norrbottenanslaget. Denna senfärdighet är ett ytterligare tecken på den bristande handlingskraft som visas från den nuvarande regeringens sida. Här, liksom tidigare i exempel i propositionerna på energi- och försurningsområdena, flödar de vackra orden över. Avsaknaden av konkreta åtgärder är desto mer förvånande då föredraganden framhåller att dagens situation i den svenska ekonomin innebär att förutsättningarna för regionalpolitiken är väsentligt bättre än (prop. 1984/95:120, s. 9). Det krävs enligt vår mening omedelbar handling för att åstadkomma en positiv ekonomisk utveckling med ökade sysselsättningstillfällen som följd. Ytterligare utredningsarbete är i flertalet fall inte nödvändigt. har presenterat ett tillräckligt beslutsunderlag för konkreta åtgärder i syfte att skapa en bättre utveckling i malmfältskommunerna. Från sida vill vi framhålla betydelsen av att de förslag som rör differentiering av näringslivet, glesbygdsinsatser, rymdbolaget, utvinning av sällsynta jordartsmetaller, utbildningsinsatser, forskning och utveckling på data- och elektronikområdet, järnsvampverk m. m. genomförs. Enligt vår mening bör skilda förslag i huvudsak följas upp. Vi kan acceptera att någon kriminalvårdsanstalt ej lokaliseras till . Någon driftledningscentral eller något underhållscentrum för en naturgasledning från torde ej heller vara aktuella. Däremot föreslår vi att förslag i syfte att främja utbildning, forskning, näringsliv och ekonomisk utveckling i malmfältskommunerna i huvudsak genomförs och att hos regeringen begär förslag med denna inriktning. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beträffande socialavgifter för verksamheter i beslutar att . per årsarbetare lämnas i form av bidrag till kostnader för arbetsgivaravgifter för nytillkommande sysselsättning inom företag belägna i stödområde A och B och inom stödområde C i enlighet med vad som anförs i motionen, 2. att beträffande socialavgifter för verksamheter i beslutar att bidrag lämnas till kostnader för egenavgifter för företagare verksamma inom stödområde A och B i enlighet med vad som anförs i motionen, 3. att beslutar att hos regeringen begära förslag om särskilda insatser i malmfältskommunerna i enlighet med vad som förordas i motionen. P.-O. () () () minab/gotab 1985 82463