ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G90245 · 1985-10-14 00:00:00 — Motion till 1985/86:45 m. fl. Utlänningars rättsliga ställning (prop. 1985/86:7) Enligt propositionen försvagas värdet och betydelsen av svenskt medborgarskap bl. a. i vad avser rätten att förvärva fast egendom. Som framhållits av innebär propositionen i denna del (slopande av kravet på förvärvstillstånd, om utlänningen vid förvärvstidpunkten är gift med en svensk) att man ytterligare fjärmar sig från huvudsyftet bakom fastighetsförvärvslagen att bevara fast egendom i svensk ägo. Överbefälhavaren har motsatt sig förslaget av hänsyn till totalförsvarets säkerhetsintressen. har pekat på den konsekvensen av förslaget, nämligen att utlänning skulle kunna förvärva fast egendom som han icke får bosätta sig på till följd av förordningen om skyddsområden och kontrollområden. Denna förordning kräver nämligen tillstånd för utlänning att bosätta sig inom sådant område. Den föreslagna utvidgningen av 1 kap. 2 § i fastighetsvärvslagen bör därför icke genomföras. Med hänsyn härtill hemställer vi att avslår förslaget till ändring av 1 kap. 2 § lagen om utländska förvärv av fast egendom m. m. () () () () () () () ()
mot · G90246 · 1985-10-15 00:00:00 — Motion till 1985/86:46 m. fl. Utlänningars rättsliga ställning (prop. 1985/86:7) I propositionen föreslås att kravet på svenskt medborgarskap i vissa sammanhang skall slopas; bl. a. skall utlänning som har rösträtt vara valbar till uppdrag som överförmyndare och ledamot i överförmyndarnämnd. Sådan utlänning skall även kunna väljas till ledamot i övervakningsnämnd. 1974 framhöll ett enigt lagutskott att överförmyndaren har en viktig myndighetsutövande funktion och att hans krävande uppgifter förutsätter goda insikter i svensk rätt och svensk förvaltning. har i sitt remissyttrande hänvisat till lagutskottets uttalande och menat att detta alltjämt äger giltighet. Kammarrätten i har i sitt yttrande betonat det nära sambandet överförmyndare och överförmyndamämnd å ena sidan och den rättsvårdande verksamheten å andra sidan. Så sent som beslutade att endast myndig svensk medborgare skall kunna väljas till ledamot i övervakningsnämnd. I den proposition som låg till grund för lagändringen hänvisades till motsvarande regler för nämndemän vid allmänna domstolar. har i sitt remissyttrande framhållit att övervakningsnämnderna har ett slags domstolsliknande funktion, bl. a. genom att de kan förordna om omhändertagande och förklara villkorligt medgiven frihet förverkad. Hovrätten har vidare erinrat om att grundlagberedningen 1972 beträffande domare uttalade att beslut som rör enskildas rättsliga ställning skall fattas av svenska medborgare. Vi finner de ovan relaterade yttrandena väl värda beaktande. Såväl överförmyndare och överförmyndamämnd som övervakningsnämnd har att handlägga frågor av stor betydelse för den enskilde. Medborgarna har rätt att förvänta sig att ansvariga beslutsfattare har god insikt i svensk rätt och svensk förvaltning. Det ligger i sakens natur att svenska medborgare i högre utsträckning än utländska medborgare kan förväntas ha dessa insikter. I ett sådant läge måste hänsyn till rättssäkerheten sättas före strävan att jämställa svenska och utländska medborgare. Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställs att avslår propositionen såvitt avser att utlänning som har rösträtt skall vara valbar till uppdrag som överförmyndare och ledamot i överförmyndamämnd eller ledamot i övervakningsnämnd. () () () () ()
mot · G90249 · 1985-10-15 00:00:00 — Motion till 1985/86:49 och om disciplinförseelser av krigsmän m. m. 1985/86:9) I proposition 1985/86:9 om lag om disciplinförseelser av krigsmän m. m. föreslås att de myndigheter som har att handlägga disciplinärenden skall ha biträde av auditörer. Dessa skall vara lagfarna vilket innebär att auditörerna skall ha avlagt juris kandidat-examen eller juristexamen enligt kungörelsen angående kunskapsprov för behörighet som domare. Däremot uppställs inte något krav att auditören skall ha avlagt domared, något som gäller. Vi anser för vår del att auditörerna även fortsättningsvis bör rekryteras från jurister med domstolserfarenhet. I all synnerhet som även förnekade förseelser föreslås kunna handläggas i disciplinär ordning måste det vara att föredra auditörer som tillhör domarkåren. Med hänvisning till det anförda hemställs att antar följande lydelse av 19 § i lag om disciplinförseelser av krigsmän: För att auditörer. Auditörerna skall vara lagfarna och ha avlagt De förordnas av regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer.
mot · G90252 · 1985-10-10 00:00:00 — Motion till 1985/86:52 Margö och skollag m. m. 1985/86:10) I förslaget till ny skollag föreslås att skolplikten och skolundervisningen för psykiskt utvecklingsstörda barn och ungdomar skall regleras i skollagen. har bestämmelser i omsorgslagen gällt för undervisning av vissa psykiskt utvecklingsstörda. Att på så sätt slopa tidigare särbestämmelser för denna skolform är både bra och riktigt och ett led i en förändrad syn på olika handikapp. I propositionens lagförslag 6 kap. Särskolan återfinns föreskrifter om särskolan. 113 § föreskrivs bl. a. att eleverna i särskolan utan kostnad skall ha tillgång till böcker, skrivmateriel, verktyg och andra därmed jämförliga hjälpmedel som behövs för utbildningen. Lagen föreskriver också huvudmannens skyldighet att vid behov anordna skolskjuts. På samma sätt som särskolans elever i skollagen garanteras hjälpmedel och skolskjuts bör de garanteras tillräcklig personlig assistenthjälp för att möjliggöra skolgången. Personlig hjälp i form av elevassistenter regleras i omsorgslagens omvårdnadsansvar, och någon förändring på den punkten föreslås ej. De förhållanden som råder på vissa särskolor aktualiserar enligt vår mening behovet av en lagstadgad rätt i skollagen till elevassistenter i särskolan. 11, ex. i har flera skolbarn inte kunnat beredas skolgång då det saknas elevassistenter. De här aktuella skolorna anser att de inte kan ta emot dessa elever då situationen redan är oacceptabel. Skolans målsättning att tillgodose varje elevs särskilda behov och förmåga till utveckling, även de gravast handikappades, kan inte fullföljas. Huvudmannen, dvs. , anger bristande resurser som skäl för att ej tillhandahålla tillräckligt antal elevassistenter. Med hänvisning till det anförda och med ändring i proposition 1985/86:10 föreslås att beslutar anta följande som motionärernas förslag betecknade förslag till lydelse av skollagen 6 kap. 9 §: Regeringens förslag Motionärernas förslag 6 kap. Särskolan 9§ Eleverna i särskolan skall så långt Eleverna i särskolan skall så långt det är möjligt få en utbildning som det är möjligt få en utbildning som Regeringens förslag motsvarar den som ges i och gymnasieskolan. Utbildningen skall anpassas efter varje elevs förutsättningar. Margö (vpk) Motionärernas förslag Mot. motsvarar den som ges i och gymnasieskolan. Utbildningen skall anpassas efter varje elevs förutsättningar. Huvudmannen skall sörja för att varje elev, genom särskilt anlitad personal, erhåller den personliga omvårdnad, tillsyn och det stöd som erfordras för att möjliggöra utbildningen.
mot · G90255 · 1985-10-15 00:00:00 — Motion till 1985/86:55 och skollag m. m. 1985/86:10) I lagförslagets 4 kap. 6 § stadgas: Varje kommun skall anordna grundskola av den omfattning som krävs för att ta emot barn som har rätt att gå där enligt lagen. Beträffande särskola stadgas i 6 kap. 1 §: Varje landstingskommun skall anordna särskola för psykiskt utvecklingsstörda barn och ungdomar som är bosatta inom landstingskommunen. Däremot sägs ingenting om att särskolan skall ha kapacitet att ta emot alla de barn som har rätt att gå där. Avsikten med lagen är givetvis att alla utvecklingsstörda barn skall tillförsäkras rätt att gå i särskola. Den olika formuleringen av vad som gäller för och för särskolan kan ge uppfattningen att särskolan är mindre viktig än . Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att hos regeringen anhåller att den i proposition 1985/ 86:10 föreslagna skollagen får en sådan utformning att skyldigheten för huvudmännen att anordna skola blir likformigt uttryckt för både grundskola och särskola.
mot · G80287 · 1985-11-05 00:00:00 — 1984/85 87-92 m. fl. Avdrag för förskottsräntor samt vissa andra frågor rörande inkomstskatt och folkbokföring (prop. 1984/85:23) När frågan om skattefrihet för vissa stipendier behandlades av skatteutskottet (SkU 1982/83:50) yrkade vi från sida avslag på propositionens förslag i denna del. I en reservation mot skatteutskottets beslut anförde vi bl. a. följande: Förslaget i propositionen innebär, att en arbetsgivare liksom nu alltid skall anses ha gett ut ett stipendium som ersättning för utfört arbete eller uppdrag, medan en facklig utgivare av stipendium i fortsättningen inte skall anses som arbetsgivare i den meningen att han drar någon nytta av den utbildning som är syftet med stipendiet. Förslaget i propositionen innebär således ett väsentligt avsteg från tillämpade principer vid beskattningen. RSV, som på anmodan av utskottet yttrat sig över propositionen i denna del, har riktat mycket allvarlig kritik mot förslaget och finner att principiella betänkligheter av avsevärd tyngd kan riktas mot det. Av yttrandet, som är fogat som bilaga till betänkandet, framgår att RSV:s invändningar också är av materiell och formell natur. Utskottet instämmer till alla delar i den av RSV framförda kritiken och avstyrker bifall till propositionen i denna del. I den nu föreliggande propositionen har inga skäl åberopats som föranleder något annat ställningstagande från vår sida. Vi anser därför att skattefrihet för vissa stipendier inte längre skall föreligga. Frågan om avdrag för ökade levnadskostnader för arbete inom byggnadsoch anläggningsbranschen behandlades i skatteutskottet (SkU 1983/84:16) . Vi anförde i en reservation mot utskottets beslut bl. a. följande: De skäl som departementschefen åberopar för att i fråga om anställda inom byggnads- och anläggningsbranschen utvidga rätten till avdrag enligt schablon kan enligt utskottets mening med fog göras gällande även i fråga om andra yrkeskategorier. Av rättviseskäl bör därför den provisoriska lagstiftningen gälla utan den i propositionen föreslagna begränsningen. Vi intar samma ståndpunkt och yrkar därför att underlaget från tvåårsregeln vid 1985 och taxering skall gälla utan begränsning till byggnads- och anläggningsbranschen. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att beslutar avslå propositionen vad gäller förslaget om förlängning av rätten till skattefrihet för vissa stipendier, 1 1984/85.3 sami. 2. att med avslag på proposition 1984/85:23 i denna del beslutar att undantag från tvåårsregeln vid taxering skall gälla utan begränsning till byggnads- och anläggningsbranschen. () ()
mot · G902103 · 1985-11-08 00:00:00 — redogörelse för de statliga företagen (skr. 1985/86:20) 1985/86 redogörelse för de statliga företagen redovisas verksamheten för de statliga företagen. Det finns 179 statliga företag. Dessa äger i sin tur helt, delvis eller innehar minoritetsandelar i 746 bolag. De företag som ingår bland de statliga företagen varierar avsevärt i storlek och representerar en mängd verksamhetsinriktningar. Här finns affärsverk, kreditinstitut, industriföretag och bolag som ålagts speciella uppgifter av staten, t. ex. Systembolaget och . Av redogörelsen framgår vidare att omsättningen i den statliga företagsgruppen uppgick till . Investeringarna uppgick till för företagsgruppen totalt nära . Antalet anställda för de redovisade företagen är Den statliga företagsgruppen representerar således en icke oväsentlig del av såväl industriell som annan verksamhet inom landet. En av de tyngsta delarna i gruppen är , tidigare Statsföretag. Koncernen hade en omsättning på nära . Av redovisningen framgår att koncernens resultat försämrats jämfört med . Det har också förekommit uppgifter om att har behov av ytterligare kapitaltillskott, som företagsgruppen expanderat genom företagsköp. Detta aktualiserar frågan om hur riskkapitalförsörjningen för Statsföretagsgruppen skall ske. Många av företagen inom är vinstgivande och representerar en möjlighet för koncernen att generera betydande kapital genom en introduktion på börsen. I det nuvarande läget, med en ansträngd ekonomisk situation för staten med ett stort budgetunderskott, måste man därför undvika att ytterligare belasta statens finanser genom att tillskjuta kapital till statliga företag via statsbudgeten. I nuvarande läge bör man i stället i första hand vända sig till den allmänna riskkapitalmarknaden, dvs. fondbörsen, för att öka det egna kapitalet såsom exempelvis fått göra. aktiekapital ökades genom en nyemission riktad till allmänheten med 512,2 milj. kr. Aktiekapitalet uppgår därefter till 750 milj. kr., varav staten har 84,och återstoden 15,är fördelad mellan 25 000 privatpersoner, företag och organisationer. Denna metod är enligt min mening den som måste användas för att täcka behovet av riskkapital hos de statliga företagen. Därigenom blir också påfrestningarna på statens finanser mindre. Den omständigheten att expanderar genom företagsköp motiverar även att företagsgruppen arbetar på marknadens villkor när det gäller riskkapitalförsörjningen. bör därför i princip 1 1 1984/85. uttala sig för att nödvändiga kapitaltillskott till den statliga företagsgruppen skall finansieras genom börsintroduktion och nyemissioner riktade till allmänheten och inte genom att medel anvisas över statsbudgeten. Detta bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar uttala att statliga företags (AB:s) behov av riskkapital bör tillgodoses genom börsintroduktion och nyemissioner riktade till allmänheten i enlighet med vad som anförs i motionen. . Åsling (c)
mot · G902104 · 1985-11-12 00:00:00 — Motion till 1985/86:104 m. fl. redogörelse för de statliga företagen (skr. 1985/86:20) Av redogörelsen för de statliga företagen framgår att ånyo befinner sig i ett kritiskt finansiellt läge trots omfattande ekonomiska tillskott i upprepade omgångar. Från industridepartementets sida har förklarats att regeringen ej önskat föreslå att anslå ytterligare medel till Zenit. I detta läge har bolaget upptagit förhandlingar med som garantigivare för bolagets lån - om lämpliga åtgärder för att häva bolagets brist i det egna kapitalet. Riksgälden beslöt att överta ca 1 100 milj. kr. av bolagets skulder. har enligt uppgift ytterligare 1 700 milj. kr. av bolagets skulder övertagits av riksgälden. De borgerliga representanterna i fullmäktige har i båda omgångarna reservérat sig mot dessa beslut. Fullmäktigemajoritetens åtgärder utgör en manöver att förbigå och undvika en offentlig debatt om Zenits affärer och om industripolitiska subventioner. Vidare har det gjorts gällande att beslutet står i klar strid med de lagar och förordningar som gäller för riksgäldens verksamhet. Slutligen innebär riksgäldens åtgärd att bolaget inte pressas att avveckla sin verksamhet på det sätt som angavs i riksdagsbeslutet om stödinsatser 1982. Från moderat sida har vi länge hävdat att bolagets verksamhet borde läggas ned. Hade detta skett på det sätt vi krävt hade stora förluster kunnat undvikas. Enligt vår uppfattning bör regeringen lämna förslag om en likvidation av bolaget. 1. att hos regeringen begär förslag till likvidering av i enlighet med vad som i motionen anförts, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i Mot. motionen anförts om metoden att täcka Zenit AB:s förluster. () () Per () () () (m) ()
mot · G902105 · 1985-11-11 00:00:00 — Motion till 1985/86:105 Ändring i lagen (1981:50) med bestämmelser om vissa medel avsedda för injektion (prop. 1985/86:33) Regeringen ger sig allt längre ut i den medicinska obskurantismens tassemarker. Sedan man avskaffat medicinalstyrelsen, men likväl under en nu avbruten övergångstid åtminstone haft medicinskt sakkunniga chefer för , ger man sig , med proposition 1985/86:33, raskt vidare på det sluttande planet. I den nu föreliggande propositionen, som för övrigt framlagts utan att alternativmedicinkommitténs förslag ännu remissbehandlats och utan att de särskilda yttranden, som avgivits av dess medicinska sakkunniga, omnämnts eller bemötts, föreslår statsrådet helt sonika att skall ge regeringen rätt att - utan sådan prövning, som gäller för all anständig läkemedelshantering här i landet, och utan hörande av vederbörliga etiska kommittéer - meddela dispenser för användning vid en nyöppnad antroposofisk klinik av 1 200 injektionspreparat från huvudsakligen tyska firmor, vilka bl. a. saluför preparat från magsäck, hjärna, testiklar och kvinnobröst, andra mindre smakliga kroppsdelar att förtiga. Även om statsrådet , och med henne en intet ont anande regering, beredvilligt och utan att skämmas ställer upp som hantlangare för den tilltänkta verksamheten, borde i varje fall hålla sig för god att deltaga i detta ovärdiga spel. Jag får därför hemställa att avslår regeringens proposition 1985/86:33. 1 1985186.3 sami.
mot · G902107 · 1985-11-12 00:00:00 — Motion till 1985/86:107 inom hälso- och sjukvårdens område (prop. 1985/86:42) I proposition 1985/86:42 föreslås att landstingskommun och en kommun inom ramen för det s. k. frikommunsförsöket kan träffa avtal om att kommunen på försök får bedriva primärvård. Avtalet skall godkännas av regeringen för att gälla. Landstingskommunen skall behålla huvudmannaskapet för den överlåtna verksamheten. Eftersom en decentralisering bygger på ett avtal och då ingen förändring av huvudmannaskapet skall ske finns inget rimligt skäl att regeringen måste godkänna avtalet. Detta synes mest vara klåfingrig centralism. Lagens inledande formulering om detta bör utgå. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar att kommun, efter avtal med landsting, skall få bedriva primärvård inom frikommunsförsöket utan att regeringen särskilt medger detta. 1 1985186.3 sami.
mot · G902114 · 1985-11-14 00:00:00 — Motion till 1985/86:114 i m. fl. Lag om obligatorisk kontroll genom teknisk provning m. m. 1985/86:27) I proposition 1985/86:27 läggs förslag fram till en ny lag om obligatorisk kontroll genom teknisk provning m.m. Lagen avser organisationen av kontrollorgan som svarar för sådan teknisk provning eller besiktning, vilken är tvingande för enskilda. Syftet med den nya lagen är att få till stånd en samordning av provningsresurser och skapa garantier för att verksamheten bedrivs kompetent, korrekt och effektivt. En officiell provning måste - som föredraganden understryker - uppfylla högt ställda krav och provningen måste utföras på ett sakkunnigt och opartiskt sätt. Utifrån dessa utgångspunkter finns det skäl att aktualisera frågan om formerna för hur kontrollen av utrustning som skall anslutas till det allmänna telenätet sker. Denna kontroll utförs av . Från sida har man försökt att genom skilda åtgärder säkerställa förtroendet för ett opartiskt handlande, och 1981 inrättades bl. a. en särskild teleanslutningsnämnd utanför dit missnöjda kan överklaga beslut. Regeringen fann emellertid skäl att ifrågasätta den nuvarande ordningen och tillkallade en utredning med direktiv att se över provning och godkännande av utrustning m. m. Förslag från utredningen skall avlämnas , vilket innebär att eventuella förändringar i den nuvarande ordningen knappast kan komma att gälla förrän tidigast . Med hänsyn till roll som både myndighet, affärsdrivande verk och producent av egen utrustning bör en klarare ansvarsfördelning eftersträvas. Detta kan åstadkommas genom att provningsverksamheten och typgodkännandet bör läggas i en annan myndighet. bör möjligheten att anlita andra laboratorier för provning kvarstå. Den bästa möjligheten i avvaktan på utredningens förslag är att omgående flytta den tekniska provningen och godkännandet av teleapparater till en opartisk provare utanför , förslagsvis (). SEMKO har kapacitet för att genomföra den nödvändiga tekniska provningen och kontrollen och är ett fristående organ gentemot , vilket ur såväl företagens som allmänhetens synpunkt måste vara att föredra framför att under minst ytterligare skall utföra kontrollerna av konkurrerande företags produkter. 1 1985186.3 sami. Med hänvisning till vad sorn ovan anförts hemställs att beslutar att som sin mening uttala att SEMKO bör överta den tekniska provningen av telemateriel från . () ()
mot · G902116 · 1985-11-19 00:00:00 — Motion till 1985/86:116 . m. fl. Ändring i lagen (1976:666) om påföljder och ingripanden vid olovligt byggande m. m. 1985/86:35) I proposition 1985/86:35 föreslår regeringen vissa förändringar i lagen om påföljder och ingripanden vid olovligt byggande. De föreslagna ändringarna är angelägna men enligt vår uppfattning bör lagstiftningen på detta område ändras i ännu större utsträckning. Metoden att belägga en rad handlingar som en enskild utför i strid med gällande bestämmelser med särskilda avgifter är en av orsakerna till att det hos allmänheten växer fram en negativ inställning till samhällets myndigheter. Tillämpningen av sådana bestämmelser blir också med nödvändighet stelbent och upplevs som omotiverad och trakasserande. Lagstiftningen på detta område bör därför utformas så att åtgärd, som utförts trots att byggnadslov skulle ha erfordrats, inte skall belastas med en byggnadsavgift om åtgärden kan godkännas av . Avgift skall inte heller utgå om ändring som kräver för att kunna bevilja byggnadslov omgående vidtas. Vi anser att en sådan ändring av lagen är nödvändig om det skall finnas något innehåll i talet om att myndigheter i större utsträckning skall vara serviceinriktade. Vi vill också nämna att vi i vår motion med anledning av propositionen om ny plan- och bygglag föreslagit att skyldigheten att söka byggnadslov väsentligt minskas. Med hänvisning till vad vi ovan anfört hemställer vi att beslutar att ändra lagen om påföljder och ingripanden vid olovligt byggande i enlighet med vad vi i motionen anfört. () () 1 1985/86.3 sami.
mot · G902117 · 1985-11-13 00:00:00 — m. fl. Vissa socialförsäkringsfrågor(prop. 1985/86:38) 1985/86 117-119 Inom ramen för det s. k. frikommunförsöket föreslås att de landstingskommuner som ingår däri skall få möjlighet att på försök införa enhetliga patientavgifter inom den offentliga öppna hälso- och sjukvården. Syftet med försöksverksamheten är enligt propositionen att pröva olika vägar som kan leda till förenklingar och effekti visering inom den offentliga sektorn. Den enhetliga avgiften som föreslås bli . per besök skall tas ut vid läkarbesök, sjukvårdande behandling, hälsokontroll som inte föranleds av särskilt intyg och injicering av vaccin i samband med vaccinationer. En minskad byråkrati när det gäller patientavgifterna inom vården är synnerligen behövlig. Det nu förekommande systemet med olika avgifter, registrering på 15-kort som ibland försvinner för patienterna samt krav över postgiro är administrativt tungrott. Administrationen av patientavgifterna måste ställas i relation till den inkomst för landstingen som den svarar för. motsvarar patientavgifterna inom sjukvården av landstingens inkomster. Översatt i landstingsskatt blir det . Vad det egentligen kostar i administration att få in dessa av inkomsterna är inte belagt. De förenklingar som uppnås genom en enhetlig patientavgift förefaller inte särskilt omfattande. Att bokföra, registrera på 15-kort osv. en avgift på . måste rimligen innebära jämförliga arbetsinsatser. Administrativt enklast är givetvis att helt avskaffa patientavgifterna inom all öppen vård. Vi anser att också ett sådant försök bör göras. Därvid bör en utvärdering ske, som ställer de effekter detta får inom den öppna vården mot den faktiska inkomstminskning, som slopade patientavgifter medför för sjukvårdshuvudmännen. Med hänvisning till vad som anförts och med bifall till proposition 1985/86:38 föreslås att hemställer att regeringen vidtar åtgärder för att inom ramen för frikommunförsöket även en försöksverksamhet med nolltaxa inom den öppna hälso- och sjukvården sker i en eller flera landstingskommuner. (vpk) (vpk)