mot · G802546 · 1985-01-17 00:00:00 — m. fl. Bättre regional balans i Bergslagen Som helhet kan vi konstatera och glädja oss åt att den svenska ekonomin håller på att tillfriskna. Investeringarna tar fart. Vi stärker vår ställning utomlands. Lönsamheten har förbättrats kraftigt hos svensk industri. Sammantaget kan vi för därför räkna med sänkt arbetslöshet och ökad konsumtion för oss svenskar. Den förbättring av sysselsättning och industriutveckling som skett i har inte fördelat sig jämnt över riket. Län och regioner som genomgår en industriell strukturförändring har inte fått samma del ,av de senaste årens tillväxt. Som exempel kan nämnas nedanstående statistik över folkmängds-; förändringen : län - 3 266 Bergslagslänen - 16 079 Riket + 24 505 ' " r Av tablån framgår att Bergslagslänen på grund av brist på arbetstillfällen fått en negativ befolkningsutveckling. Största befolkningsminskningen hade och , medan nedgången i tycks ha vänt till ett inflyttningsöverskott. Vidare framgår starka expansion. Sammanfattningsvis visar detta på en regional obalans i de senaste årens expansion. Med andra ord behöver den framgångsrika ekonomiska politiken balanseras med en kompletterande selektiv regionaloch industripolitik för att utjämna skillnader och få goda levnadsbetingelser i hela landet. En första början på reindustrialiseringsarbetet av Bergslagen har tagits genom de åtgärder regeringen har genomfört . Särskilt betydelsefulla har förändringarna inom specialstålsindustrin varit, vilket ger underlag för en framtida stark och konkurrenskraftig struktur. Väsentligt för uppbyggnaden av nya industrier och strukturer är också inrättandet av Bergslagsdelegationen, och förhandlingsöverenskommelsen med specialstålsföretagen om inrättande av Bruksinvest med 100 milj. kr. Det arbete som inletts måste intensifieras och utvecklas för att den nya industristruktur som skall ge ekonomi och sysselsättning skall kunna utformas på ett riktigt sätt. Vid sidan av generella och selektiva stödåtgärder fordras att samhället på ett målmedvetet sätt bygger upp en industriell infrastruktur som motiverar, underlättar och stimulerar de enskilda människorna och företagen i vid uppbyggnaden av det framtida samhället. Ingen region torde kunna bestå utan ett nationellt och internationellt konkurrenskraftigt näringsliv inom regionen. Bergslagens bas för detta har under det senaste århundradet varit skogen och järnet. Även om konkurrenskraften inom dessa branscher genom en aktiv ekonomisk politik nu har återställts kommer företagen i dessa branscher inte att kunna ge fler arbetstillfällen. Därför är det nödvändigt att få till stånd utveckling inom andra sektorer av näringslivet. Vad det gäller infrastrukturutbyggnad för att skapa förutsättningar för nya verksamheter och utveckling i befintligä vill vi peka på några områden som har särskild betydelse. Det första är tillgången till utbildning inom regionen. Kunskapsutveckling är grunden för välstånd. Särskilt viktigt kommer teknisk kunskapsuppbyggnad att vara för att i ett längre perspektiv klara konkurrenskraftiga företag' inom regionen. Denna kunskapsuppbyggnad och därmed viktiga teknikspridning kan åstadkommas genom utbildningar på skilda nivåer och teknikområden. Ett led i en sådan riktning var det uppdrag som regeringen gav till UHÄ om att utreda möjligheterna till kortare teknisk utbildning. I en promemoria, som överlämnats till regeringen, föreslår UHÄ att sådana utbildningar inrättas bl. a. inom dataoch elektronikområdet. Med hänsyn till den nuvarande industrins behov och den framtida strukturförändringen delar vi UHÄts uppfattning, och vi anser att sådana utbildningslinjer med fördel kän inrättas vid högskolan i . Vidare är det viktigt att Bergslagslänens behov särskilt beaktas vid framtida utbyggnad och förändringar av utbildningsväsendet. På samma sätt är det nödvändigt att vid utbyggnad av flyg, järnväg och vägar Bergslagens behov beaktas så att framtida gynnsamma förutsättningar skapas för utveckling av näringslivet i regionen. är de stora företagen av största betydelse för läns utveckling. Två av tre industrianställda arbetar inom företag med mer än 200 anställda. I länet är dessa företag 36 till antalet. Flertalet av dessa företag har koncernledningar lokaliserade utanför länet. De beslut som fattas i dessa koncernledningar är ytterst betydelsefulla för de enskilda människornas välfärd. Besluten kan gälla långsiktiga frågor om inskränkningar av verksamhet eller satsningar på nya produkter, nya marknader och nya teknikområden. Det kan också gälla frågor om val av lokaliseringsort eller om tillverkning skall ske i eller utomlands. Genom tillkomsten av regeringens etableringsdelegation skapades genom avtal med ett forum för att diskutera och överlägga om just frågan om lokaliseringsval med storföretagen. Under de borgerliga regeringarnas tid med en misslyckad ekonomisk politik kom etableringsdelegationen att få ägna sig åt akuta företagskriser. När nu ändrade förutsättningar föreligger för att kunna driva en aktiv lokaliseringspolitik gentemot en expanderande och investerande storföretagssektor är det viktigt att uttalar sig för att etableringsdelegationen i sina överläggningar med storföretagen särskilt skall framhålla vikten av utbyggnader och etableringar i Bergslagslänen. För att utveckla ett mångsidigt näringsliv behöver småföretagssektorn utökas i de län som omfattas av Bergslagsdelegationens arbete. En god infrastruktur och en lyckosam ekonomisk politik är grunden även för dessa företag. Därutöver behövs en näringspolitik för att åstadkomma regional utjämning. En viktig del av detta är att utforma villkor för nyföretagande så att nyföretagandet underlättas. Det kan vara en väl utbyggd service till dessa företag när det gäller rådgivning men också anpassade finansiella instrument för nyföretagarnas behov. Vidare bör de selektiva intrumenten i den regionala näringspolitiken förstärkas. Det kan gälla offensiva områden som produkt- och teknikutveckling samt export. Det är således viktigt att beaktar dessa riktlinjer vid de beslut som kommer att ta beträffande utformningen av det regionalpolitiska stödsystemet. En stor del av den offentliga sektorn ger service till en lokal omgivning eller en region. I dessa fall är befolkningsunderlaget grunden för den offentliga sektorns volym och den sysselsättning den skapar. En annan del av den offentliga sektorn betjänar hela riket. Möjligheterna till skilda lokaliseringsval är här stora. Den moderna kommunikationstekniken och dess möjligheter att överföra och lagra information har bidragit till att lokaliseringsalternativen har ökat. För att utjämna regionala obalanser i sysselsättning är det därför av stor vikt att de statliga myndigheterna och ämbetsverken förlägger så stor del av sin verksamhet som möjligt till de län som har stort behov av nya och kompletterande arbetstillfällen. För att öka takten i en sådan process kan det vara lämpligt att en del av den regionalpolitiska finansieringsramen ställs till förfogande för ett sådant ändamål. Med följande insatser skulle staten kunna medverka till en bättre regional balans för Bergslagen: 1. ytterligare åtgärder för ökad teknikspridning till Bergslagslänen och ett särskilt beaktande av möjligheterna att förstärka den tekniska utbildningen i regionen, 2. flexibla möjligheter att stödja utbyggnader och nyetableringar av små och medelstora företag i , 3. förslag om en särskild del av lokaliseringsstödet avsätts för statliga verks och myndigheters lokalisering till Bergslagen, 4. inom etableringsdelegationens arbete ta upp frågan med storföretagen om utbyggnader och nyetableringar i Bergslagen, 5. avsätta särskilda medel ut lokaliseringsstödet för dessa ändamål. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om stöd till Bergslagslänen. () () () () ()