mot · G8022069 · 1985-01-24 00:00:00 — I har drivits ett mycket ambitiöst statligt utvecklings- och försöksprogram för vindkraft. Den ursprungliga målsättningen var att till 1985 ta fram ett underlag för beslut om en eventuell introduktion av vindkraft i det svenska kraftsystemet. Programmet har varit starkt inriktat på stora vindkraftverk och huvudinslaget har utgjorts av byggandet av och försöksdriften med prototypsaggregaten vid Maglarp och . Programmet inleddes och beslutet om uppförande av prototyperna togs 1979. Tidigt stod det klart att försöksdrift med två prototyper inte skulle utgöra tillräckligt underlag för beslut om introduktion av vindkraft i stor skala. görs bedömningen att ett sådant beslut fordrar en längre tids erfarenhet från drift av vindkraftverk i minst en mindre gruppstation. Detta utgjorde bakgrunden till igångsättandet av de projekt för vidareutveckling (serieanpassning) som f. n. pågår för prototypaggregaten. Dessa arbeten avsåg också att skapa kontinuitet i arbetet hos aggregatleverantörerna i tidsperioden från leverans av prototypaggregaten till tidpunkten för eventuella ytterligare beställningar. Syftet med att driva utvecklingsarbetet parallellt med försöksdriften var att skapa en beredskap inför beslutet om eventuell fortsatt verksamhet . Därmed skulle det vara möjligt att ta i drift en eller eventuellt två gruppstationer. Drifterfarenhet från dessa anläggningar skulle med den uppläggningen föreligga då beslut om en eventuell storskalig satsning behöver fattas. Statens energiverks arbete med den nu avgivna rapporten har följts av en referensgrupp med representanter från kraftföretagen, de tillverkande industrierna, och statens planverk. I referensgruppens bedömningar har i ett antal viktiga frågor stor enighet gällt. Då vi inte tycker att förslag till fortsatt verksamhet återspeglar gruppens uppfattning vill vi gärna peka på följande punkter: o Resultaten av försöksdriften för prototyperna har bedömts som mycket goda. Även om vissa tekniska svårigheter förekommit uppvisar de svenska aggregaten i jämförelse med liknande installationer i andra länder mycket goda driftresultat. Slutsatsen har varit att med prototyperna har visats att det är möjligt att bygga stora vindkraftverk som uppfyller de tekniska, säkerhetsmässiga, miljömässiga och andra krav som kan ställas på en kommersiell kraftkälla. o De kostnadsbedömningar som gjorts har visat att under de förutsättningar som antas sannolika, har vindkraft goda förutsättningar att konkurrera med andra tänkbara framtida kraftslag. Huvudalternativet är därvid kolkondenskraft. o I gruppen har vidare enhälligt gjorts bedömningen att för de förhållanden som gäller i är stora vindkraftverk (MW-klass) de på lång sikt mest intressanta, detta av ett antal skäl där de viktigaste är kostnaden, markanvändningen och möjligt energitillskott. Med hänsyn till den långsiktiga inriktningen i det genomförda vindkraftprogrammet och med hänsyn till de slutsatser som det rått enighet om i referensgruppen ter sig för oss förslag till fortsatt verksamhet inte tillfredsställande. Den föreslagna uppläggningen av fortsatt verksamhet kan leda till följande: - Långsiktigheten i det svenska forskningsprogrammet går helt förlorad liksom stora delar i de investeringar i utvecklingsarbete och kunskapsuppbyggnad som gjorts hos kraftföretagen och den tillverkande industrin. - Uppläggningen leder till att när beslut om utbyggnad av nya energislag behöver tas kommer att sakna såväl egen kunskap som eget relevant beslutsunderlag för vindkraft. - Vidare omintetgörs möjligheterna att skapa en svensk exportprodukt och detta i ett läge när svensk vindkraftsteknik för stora maskiner har en mycket framstående ställning. Utan en fortsättning för stora maskiner i bedömer vi det utsiktslöst att uppnå en export. Skulle byggande av ytterligare stora aggregat inte komma till stånd i kommer våra möjligheter att konkurrera att starkt påverkas. Vi menar att en marknad för stora vindkraftverk inte uppstår av sig själv. Snarare är det så att en marknad kan skapas genom att vi med våra utvecklingsinsatser och uppnådda driftresultat kan visa att stora vindkraftverk utgör en tekniskt och ekonomiskt intressant kraftkälla. Med en fortsatt konsekvent svensk satsning har vi en god möjlighet att bidra till att en marknad uppstår. Omvänt gäller att om skulle avbryta sin målmedvetna satsning så skulle utvecklingen hämmas även i andra läger på grund av den framskjutna position vi f. n. intar. De projekt som tagit upp i sitt förslag innebär tillkommande kostnader om ca 55 milj. kr., således även fortsättningsvis en förhållandevis stor satsning. skriver i sin rapport att uppläggningen av förslaget bygger på att det även fortsättningsvis finns ett industriellt intresse för verksamheten. För att intresset skall kvarstå behöver det fortsatta arbetet ges en delvis annan inriktning än vad föreslagit. Det industriella intresset har i hög grad baserats på tilltron till en fortsatt svensk satsning på stora aggregat. kommer till stånd kommer vindkraftverksamheten att omprövas för att ej binda kvalificerade utvecklingsresurser. Vi bedömer således det mycket viktigt att möjligheterna att uppföra ytterligare stora vindkraftverk tas till ingående prövning. Vid en sådan inriktning kommer kostnaden att bli högre än vid fortsättning enligt förslag. Vi föreslår därför att förnyade diskussioner tas upp med kraftföretagen om finansiell medverkan och att andra vägar än via forskningsanslag prövas för statligt stöd för nya kraftverk. Från sida finns såvitt vi förstår ett intresse för fortsatt utbyggnad vid . När det gäller t. ex. vattenkraft måste ofta betydande kostnader tas i form av utredningar och förprojektering, innan den producerande anläggningen är klar. Det bör vara rimligt att betrakta den nu aktuella satsningen på vindkraft på samma sätt. Det är klart förtida investeringar som dock är nödvändiga för god säkerhet och ekonomi i kommande serieproduktion av vindkraftverk. Vidare tror vi att en fortsatt konsekvent inriktning på vindkraftsarbetet är viktigt för att visa att planerna att satsa på förnybara energislag är allvarligt menade. Detta i synnerhet i ett läge där vi upplever att beslutet i kärnkraftsfrågan ifrågasätts från allt fler håll. Av betydelse är också de sysselsättningseffekter som en fortsatt aggregattillverkning ger. Ett aggregat ger ca 82 årsarbeten och fem aggregat ca 243 årsarbeten. Med hänvisning till det ovan anförda hemställer vi att beslutar att av regeringen begära initiativ och förslag som möjliggör en satsning på vindkraften enligt de riktlinjer som redovisas i motionen. . ÅSLING (c)