mot · G8022871 · 1985-03-12 00:00:00 — Motion 1984/85:2871 Riktlinjer för energipolitiken (prop. 1984/85:120) I riktlinjerna för den svenska energipolitiken anges att energisystemen skall vara grundade på varaktiga, förnybara och inhemska energikällor. Detta utgör en mycket klart uttalad prioritering. Betydligt vagare har man uttryckt energianvändning och ökad energihushållning genom att bara ange att det skall främjas. Det är ofrånkomligt att en energipolitisk satsning innehåller många motstridiga intressen sorn också kan utlösa konflikter, vilka måste vägas samman. Olika oljeproducenter har exempelvis underbjudit varandra i kampen om marknadsandelar. Andra energislag än olja har subventionerats för att locka till ökad konsumtion. Detta har i sin tur medfört att ytterligare intressenter vill införa förbud mot användande av el eller alternativa uppvärmningssystem inom områden där man politiskt bestämt att ett visst värmesystem skall användas. Det kan exempelvis vara fjärrvärme, spillvärme eller gasvärme för att nämna några. Vad det rör sig om är att kommunerna som huvudmän för den lokala energiförsörjningen inte vill äventyra lönsamheten i de kommunala energiproduktionssatsningarna. I raka ordalag: man har satt den fria konkurrensen om energiförsörjningen ur spel i hopp om att öka lönsamheten i de energiinvesteringar som man politiskt har fattat beslut om. Denna möjlighet har vanligen inte företag i fri konkurrens. Det finns hos de olika energiproducenterna ett klart intresse av att bli så marknadstäckande som möjligt och även att få ut så höga energipriser som marknaden tål som man gärna ser att konsumenterna förbrukar mer energi. För dem är hushållning ett hot mot bättre lönsamhet. De ökade intäkterna från energibeskattningen har också motiverat samhället att hålla energikonsumtionen på en hög nivå. Dessa ger samhället ökade intäkter för att genomföra nya politiska mål. Vem vill egentligen att vi sparar energi även om detta är nationalekonomiskt försvarbart. har de omfattande energisparbidrag och lånemöjligheter som stått till konsumenternas förfogande successivt avvecklats. Motivet har inte varit att detta skulle leda till en försämrad energihushållning utan det var att bidragen ofta snedvred konkurrensen och valet av de effektivaste energisparåtgärderna. Att reglera investeringarna för energisparandet genom lån och bidrag i kombination med andra ofta motstridiga intressen gav en mycket splittrad bild, vilket ledde in energipolitiken på villospår och i mindre effektiva banor. 1984/85:2871 2 Svårigheten till ett rationellt handlande har t. o. m. lockat oss politiker till att söka delegera energipolitiska beslut och utvärdera effekten av dessa. Exempelvis gavs uppdraget att utvärdera och stödja viss forskning och utveckling inom alternativ energiteknik. a. ledde detta till att värmepumpar vilka i energikrisens inledningsskede mer eller mindre avfärdades som ointressanta och olönsamma omvärderades för att senare prioriteras som ett lönande uppvärmningsalternativ för bostäder. beviljade efter denna omvärdering stora bidrag och lån till de fastighetsägare sorn installerade värmepump som värmekälla. Räntan på lånen var symbolisk och lånetiden sträckte sig uppåt trots medvetenheten om att den tekniska livslängden för utrustningen endast varade utan omfattande reparationer eller förnyelse. finns tusentals missnöjda husägare som i den bistra vinterkylan kunnat konstatera att utlovade energisparkalkyler inte infriats. Enbart räknar man med att ca 29 000 värmepumpar har installerats - de flesta utan att någonsin kunna bli lönsamma för husägaren. Motivet för denna värmepumpsdrive är att genom den intensiva kampanjen för värmepumpar fick avsättning för en stor del av sitt elöverskott. För WS-branschen innebar satsningen på värmepumpar att man kunde ersätta den minskade sysselsättningen inom nyproduktionen med nya arbetsuppgifter som vi politiker intalade oss att vi aktivt bidrog till att förbättra landets handelsbalans genom minskad oljeimport. Vad man inte uppmärksammat är att värmepumparna också medförde en omfattande import av teknisk utrustning, vilket överskred de kostnader man annars skulle ha fått om olja importerats, sett ur det korta tidsperspektivet. Ett betydande stöd för den i sig lyckade satsningen på värmepumpar erhölls från energisparrådgivarna ute i kommunerna. Dessa rekommenderade husägarna att installera värmepump, och säljarna fick på så sätt gratis hjälp med att sälja sina produkter. Vid småskaliga projekt har det visat sig att energisparrådgivarna utgör ett viktigt led i företagens marknadsföring då kostnaderna med att sälja annars tenderar att bli för höga. Från sida har man kunnat konstatera ett mycket sparsamt intresse att stödja andra former till alternativ energi än de som leder till ökad efterfrågan på el. Inga framgångar har heller uppnåtts i energisparande. De flesta inser nog också varför. I energikrisens inledningsskede gjordes mycket stora satsningar på att förbättra husens isolering och täthet. Man rekommenderade t. o. m. husägarna att minska ventilationen. Detta har lett till att hus drabbats av kvarvarande fukt och växande mögelproblem. För många husägare utgör detta ett gissel och de hotas av ekonomisk ruin. Andra kämpar med svåra sjukdomar och allergier. Fuktoch mögelproblemen har utlöst att många tvingats lämna sina hem. mobbas i skolorna för att de luktar mögel och familjer har skilt sig när problemen blivit för stora. Samtliga riksdagspartier har uppmärksammat dessa problem som måste få en snar lösning. Från allmänhetens sida kräver man att hus skall inlösas andra vill få lån till åtgärder i husen. Detta skulle kosta samhället miljardbelopp och låsa viktiga samhällsresurser, varför det är viktigt att finna lösningar där husägarna själva kan fås att vidta nödvändiga åtgärder. Målet är att de uppnådda energibesparingarna inte går förlorade. Därför förordar initierade tekniker att husen förses med ventilationssystem som ger en förbättrad ventilation och förmår torka upp husen så att mögel och rötskador förhindras. Dessutom bör husen förses med värmeåtervinning så att ventialtionsvärme kan återvinnas och tillföras husets friskluft. Det är angeläget att husägarna själva vidtar dessa åtgärder som är samhällsekonomiskt lönsamma men som först genom den tekniska utvecklingen börjat bli ekonomiskt försvarbara för husägaren att vidta. Om landets ca 1,6 miljoner småhus förses med effektiv värmeåtervinning beräknas den årliga energibesparingen få ett värde av ca 3-5 miljarder i dagsvärde. Ännu större värden sparas genom att byggskador förebyggs eller åtgärdas, och landets sjukhussalar kan tömmas på patienter som ådragit sig svåra sjukdomar på grund av dålig luftmiljö. finns ventilationstekniska produkter utvecklade så att man kan åtgärda undermåligt ventilerade hus. Men samhällets rådgivning måste förstärkas då det inom landet saknas en installationskår som har kunskap i att projektera och installera ventilationsanläggningar i befintliga hus. tvingas husägaren vända sig till särskilda projektorer som dimensionerar och ritar in ventilationsanläggningar. Kostnaderna för detta varierar mycket starkt och det förekommer att projekteringen nästan blir lika kostsam som hela installationsarbetet. För VVS-installatörer är det ingen svårighet med att installera vattenburna värmesystem, el, fastbränsle eller oljepannor med åtföljande dimensionering av radiatorer. WS-installatören klarar också att installera värmepumpar och annan komplicerad utrustning. Men inom ventilationsområdet där är världsledande saknas fortfarande en kunnig installatörskår som klarar av att utföra en enklare ventilationsinstallation med tillhörande dimensionering och intrimning. Här finns ett förbisett utbildningsbehov där AMS bör få till uppgift att intensifiera utbildningen av ventilationstekniker. Så länge som detta utbildningsbehov inte är tillgodosett kommer problemen kring de fukt- och mögelskadade husen att bestå, som miljarder går förlorade i energi. Effektiv energianvändning och energihushållning får inte bli något som man talar om som man söker öka energikonsumtionen för att tillmötesgå energiproducenternas behov att få sälja mer energi. 1 * 1984185.3 sami. Regeringens proposition har med andra ord inte beaktat att det föreligger ett omfattande behov av att prioritera energisparande. Positiva uttalanden förekommer, men riktlinjer saknas. BFR har i rapporten 85 föreslagit en heltäckande energihushållningsplan som omfattar såväl traditionella energisparåtgärder som introduktion av nya tekniska system. Vad man inte uppmärksammat är att de tekniska system redan finns som är så prisbilliga att de är ekonomiskt tillgängliga och lönsamma för husägarna att installera. Det är således fullt möjligt att öka sysselsättningen genom att se över hela bebyggelsen med målet att hushålla med energi, om de teoretiska beräkningsmetoder som används för att projektera och dimensionera ventilationsanläggningar förenklas och lärs ut till installatörerna själva. Energipropositionen har inte beaktat att dess genomförande kräver förenklingar och massproducerade lösningar till konkurrenskraftiga priser. För detta krävs en yrkeskunnig installatörskår som kan sätta samman ventilationsanläggningar i de enskilda husen. Utvecklingen i ventilationsbranschen hotas av krav på att energisparrådgivarna ute i kommunerna i ökad utsträckning skall finansiera sin verksamhet genom avgifter. Detta fördyrar i så fall mindre ventilationsanläggningar så mycket att de blir olönsamma för husägarna att genomföra. Energisparrådgivarna tvingas då liksom ventilationsbranschens egna projektorer och rådgivare att koncentrera sin verksamhet till större projekt vars lönsamhet bär dessa kostnader. När det gäller små hus är det därför nödvändigt att utveckla förenklade lösningar som kan utföras av ortens installatörer eller av husägarna själva. För detta krävs en satsning på de effektivaste ventilationsoch värmeåtervinningssystemen på marknaden från samhällets sida. En stor del av det energisparande som uppnåtts i det befintliga bostadsbeståndet har kunnat genomföras till följd av minskad ventilation. Detta har resulterat i omfattande fukt- och mögelproblem med åtföljande byggskador samt försämrad boendemiljö. En stor del av det uppnådda energisparresultatet kommer att gå förlorat om ventilationen åter ökas i dessa hus för att avhjälpa bristerna. Detta motiverar nu en kraftfull satsning på ökad komfortventilation i kombination med effektiv återvinning av frånluftens värmeinnehåll. På detta teknikområde är svensk industri världsledande. Med hänvisning till vad som anförts hemställs 1. att beslutar att riktlinjerna för den framtida energipolitiken skall innebära en prioritering av effektiv energianvändning och ökat energisparande framför energiproduktion för bostads- och lokaluppvärmning, 2. att beslutar att särskild hänsyn skall tas till olika energisparåtgärders effekter på bostadsmiljön, sysselsättningen och den industriella utvecklingen samt investeringarnas konkurrenskraft, 3. att beslutar att hos regeringen begära att fortbildningen av ventilationsinstallatörer intensifieras i AMS regi, så att dessa erhåller kompetens att klara projektering, installation, injustering samt underhåll av standardiserade system för ventilation med energiåtervinning, 4. att beslutar att en ökad allmän satsning sker på att informera allmänheten om betydelsen av god luftmiljö samt god energiekonomi, 5. att beslutar att hos regeringen begära att Swebex (Svensk bygg- och energiexport) får till uppdrag att intensifiera utveckling och export av de effektivaste systemen för återvinning av ventilationsvärme, 6. att beslutar att som sin mening uttala att kostnaderna för energikonsumtionen och investeringar i energiproduktionsanläggningar samt besparingar genom investeringar i energisparanläggningar företrädesvis ges full genomslagskraft i konsumtionsledets energikostnader.