mot · G902219 · 1985-11-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:219 m. fl. Ändrade grunder för bestämmande av den statliga bostadslåneräntan (prop. 1985/86:63) I proposition 1985/86:63 föreslås att regeringen skall få möjlighet att bestämma den statliga bostadslåneräntan med beaktande av statens kostnader för den samlade marknadsmässiga upplåningen. Inledningsvis kan konstateras att propositionen är undermålig. De beräkningar och beskrivningar som behövs för att skall kunna ta ställning till förslaget saknas. Enbart detta skäl gör att propositionen inte kan ligga till grund för ett riksdagsbeslut. I propositionen påstås att staten använder en rik flora av olika upplåningsformer, vilka alltmer anpassats till marknadsmässiga former. En redogörelse för kostnaderna för statens upplåning saknas dock. Inte heller redovisas upplåningens för bostadsändamål andel av statens totala upplåning eller till vilka villkor dessa lån upptas. Det saknas också en beskrivning över vilka som drabbas av förslaget och hur mycket den tänkta förändringen av räntan slår för de boende. Småhusägarna har ett flertal gånger fått uppleva hur staten ändrat spelreglerna för boendet. Allvarligast har avdragsbegränsningen i samband med skatteuppgörelsen mellan socialdemokraterna, och varit. Den grupp människor som skulle drabbas hårdast är de som har förvärvat t. ex. statliga tjänstebostäder. De har fått statliga lån till av köpeskillingen men har inte erhållit räntesubventioner. För dessa människor kan räntehöjningen betyda ökade utgifter med mer än /år. Skulle regeringens förslag godkännas innebär det att de småhusägare med statliga lån som inte längre erhåller räntesubventioner drabbas av omfattande kostnadshöjningar fr. o. m. . Fastighetsskatten fördubblas och räntekostnaderna höjs. Förslaget får till effekt att närmast identiska hus kan få avsevärt skilda boendekostnader. Ett hus som precis har fallit ur räntebidragssystemet drabbas av både den höjda räntan och fastighetsskatten. Ett annat hus som har kvar i systemet kommer däremot att erhålla räntebidrag jämfört med dagens regler. Därmed slipper de också att drabbas av fastighetsskatt. Flerbostadshusen kommer att få subventionerna förlängda med . Regeringens förslag skulle med andra ord förstärka orättvisorna mellan låntagare med resp. utan statliga lån och även mellan dem som har erhållit statliga lån . Boende i ägda småhus skulle diskrimineras ytterligare i förhållande till andra upplåtelseformer. Inte endast småhusägarna skulle drabbas av höjda boendekostnader till följd av regeringens förslag. Även bostadsrättsinnehavare och hyresgäster får höjda boendekostnader, om än i mindre omfattning. har bostadslåneräntan varit knuten till räntan på de obligationer som emitteras till icke marknadsmässig (dvs. lägre) ränta och som försäkringsbolagen och AP-fonderna tvingas att köpa. Detta har tidigare inte utgjort något större problem, eftersom skillnaden mellan bostadslåneräntan och den marknadsmässiga långa räntan varit liten. har emellertid skillnaden i räntenivå ökat markant. Om den prioriterade utlåningsräntan slopas i enlighet med regeringens förslag borde detta givetvis åtföljas av att också utgivningen av statsobligationer till konstlat låg ränta slopas. Vi har tidigare i vår motion 1983/84:2031 krävt att ytterligare emissioner av statsobligationer till konstlat låg ränta ej skulle genomföras. Det är fel att pensionärer och försäkringstagare skall subventionera bostadslånen, eller bidra till statskassan genom att tvingas köpa obligationer. Bostadslåneräntan skulle med tanke på bostadslånens karaktär då rimligen också knytas till den långa marknadsmässiga räntan. Inte, som regeringen föreslår, till ett genomsnitt av de olika upplåningsformer som används. En anknytning till den långa marknadsmässiga räntan skulle ge en lägre höjning av räntenivåerna än regeringens förslag. Propositionen illustrerar tydligt riskerna för den enskilde med att låna pengar av staten. Låntagarna riskerar kraftigt höjda ränteutgifter därför att statsfinanserna är dåliga. Vi erinrar om våra förslag i motion 1984/85:2707 om att bostadslånegivningen bör överföras till bottenlåneinstituten. Regeringens förslag innebär att en viss spareffekt på statsbudgeten erhålls. Moderata samlingspartiet har under en följd av år och senast i motionerna 1984/85:2707 och 1984/85:2139 föreslagit ett system för avtrappning av de generella statliga räntesubventionerna. I korthet går förslaget ut på att upptrappningen av den garanterade räntan för flerbostadshus skall ske med en tiondedel i stället för som . Detta förslag skall kombineras med en spärregel för att förhindra att hyreshöjningarna blir för stora. Förslaget skulle medföra en besparing på statsbudgeten med ca . Vi upprepar nu detta krav. Vårt förslag har också den fördelen att statens subventionering av bostäderna gradvis avvecklas . Regeringens förslag leder däremot, som nämnts, till en utbyggnad av statssubventionerna. Flerbostadshusen kommer att erhålla subventioner och småhusen . Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att med avslag på propositionens förslag hos regeringen begär förslag till förändring av räntesubventionerna i enlighet med vad som i motionen anförts. () () () () () ()