mot · G8021459 · 1985-01-24 00:00:00 — m. fl. är en region rik på möjligheter. Den har ett stort befolkningsunderlag och ett utmärkt geografiskt läge. Den är en del av största närmarknad och inom räckhåll ligger den europeiska marknaden. och högskolor har regionen också tillgång till expertis inom betydelsefulla forskningsoch utvecklingsområden, och i företagen finns en bred och rik yrkesskicklighet. Trots de rika möjligheterna och de goda förutsättningarna har ändå svåra arbetsmarknadsproblem. Kriserna inom textil-, beklädnads-, verkstads- och varvsindustrin har fått omedelbara återverkningar på sysselsättningen, och tusentals människor har förlorat sina arbeten. har Malmös industri minskat sin andel av den totala industrisysselsättningen i landet. Inom tillverknings- och byggnadsindustrin har 9 000 arbetstillfällen försvunnit, varav 2 500 inom verkstadsindustrin och 2 000 inom tekoindustrin. F. n. är ca 6 500 malmöbor öppet arbetslösa. Det innebär att har en betydligt högre procentuell andel arbetslösa än riket i genomsnitt. Till den öppna arbetslösheten kan läggas det betydande antal som sysselsätts genom arbetsmarknadspolitiska insatser. Särskilt allvarlig är den höga ungdoms-, kvinno- och långtidsarbetslösheten. Antalet utförsäkrade från arbetslöshetskassorna är stort och många blir därför hänvisade till att söka socialbidrag för att klara sin försörjning. Mot den bakgrunden är det betydelsefullt att ytterligare åtgärder vidtas mot långtidsarbetslösheten och den därmed följande utförsäkringen. Statliga insatser i och är nödvändiga mångsidighet som storstadsregion, dess stora befolkningsunderlag, dess tillgång till expertis inom vitala forsknings- och utvecklingsområden och med dess breda och rika yrkesskicklighet inom företagen, ger regionen utvecklingsmöjligheter som saknas i många andra svenska regioner. Den har därutöver en i flera avseenden bättre utvecklad privat och offentlig service än många andra delar av landet. Tillsammans med närheten till EG:s norra marknadsområde ger detta en positiv produktmiljö för industriell utveckling. För att dessa rika möjligheter och goda förutsättningar skall kunna tillvaratas räcker det emellertid inte enbart med kommunala insatser. De omfattande problemen i regionen kräver också en råd statliga insatser. Det svenska näringslivet och den svenska industrin är starkt utlandsberoende. Exportindustrin har också tilldelats en ledande roll för landets ekonomiska utveckling. Detta betyder att Malmös geografiska läge är en tillgång för kommunens näringsliv. befinner sig i centrum av största närmarknad . Geografiska fördelar ger dessutom goda möjligheter att utveckla och som ett andelscentrum i norra , knytande samman marknaderna i norr, söder, öst och väst, . Grunden för att utveckla den södra landsändans roll som handelscentrum står naturligtvis att finna i ett väl utvecklat kommunikationsnät. har vi vad gäller kommunikationer inom regionen lyckats utveckla väl fungerande kommunikationer. kommun har en väl fungerande kollektivtrafik, pågatåg och bussar sörjer för att förbindelserna mellan de många kommunerna i vårt flerkärniga landsdelscentrum fungerar väl, och förbindelserna med har blivit bättre med tätare färjetrafik och svävartrafik direkt mellan och . Om den skånsk-själländska marknaden skall kunna utveckla sina slumrande krafter och i ett internationellt perspektiv effektivisera sitt näringsliv, utnyttja den tyngd den skulle kunna besitta, krävs att regionens båda definitivt knyts samman med en bro mellan och . En sådan bro är viktig både för regionen och landet. Genom att naturgasen först introducerades i har möjligheter att utvecklas till ett centrum för gasteknologin med allt vad detta kan innebära för sysselsättningen. Detta förutsätter dock att ett svenskt utvecklingsprogram av kvalificerat slag sätts i gång med forskning och utveckling på gasområdet. I ett kortare perspektiv kan naturgasen ge sysselsättning i företag som är beredda att satsa på tillverkning av produkter som har anknytning till naturgasens olika användningsområden. I ett längre tidsperspektiv kan sådana satsningar innebär att dessa företag skaffar sig erfarenheter som ger dem ett kunskapsmässigt försprång av avgörande betydelse den dag naturgasen blir tillgänglig för fler regioner. Genom att utnyttja den expertis som finns vid universitet och högskolor kan det teknologiska kunnandet dessutom ytterligare utnyttjas för att skapa nya användningsområden för naturgasen och därmed också nya arbetstillfällen. I samband med övergången från olja till fasta bränslen måste en till stora delar ny industriverksamhet skapas och stora investeringar göras. Dessa investeringar, som beräknas uppgå till innebär möjligheter till ett betydande tillskott av nya arbetstillfällen inom verkstadsindustrin. En statlig satsning på svensk tillverkning av de produkter som är erforderliga är dock nödvändig för att tillverkningen skall kunna ske inom landet. Denna tillverkning skulle till stor del kunna förläggas till , eftersom här finns både yrkesskicklighet och ledig verkstadskapacitet. På så sätt skulle en viktig industriverksamhet räddas åt , som outnyttjade resurser tas till vara. Genom etablerandet av företaget har Malmös centrala roll inom energisektorn ytterligare markerats. Även tillkomsten av ett ferrokromverk i belyser sambandet mellan företagsutveckling och samhällets satsningar på energisektorn då förutsättningen för etableringen varit möjligheterna till avsättning av överskottsvärme i kommunens fjärrvärmeverk. Etablering av ammoniakproduktion i har beräknat att 300 milj. kr. går att spara i beredskapsinvesteringar och lagring om en ammoniakproduktion byggs upp i fredstid. Man anser därför att de försörjningsansvariga myndigheterna bör söka få en uppgörelse med olika berörda företag och intressenter om en ökad ammoniakproduktion inom landet. I planeras en fabrik för ammoniakproduktion i anslutning till ferrokromverket i som kan utnyttja överskottsenergi från verket och svensk teknikutveckling samt kapitalinvesteringar som tidigare gjorts av svenska statliga och privata företag. Därigenom motverkas import på ett område handelsgödselns där prisutvecklingen har varit kraftig. Eftersom mesta delen av ammoniakproduktionen torde blir använd vid en kemisk fabrik i , kan man också få kortare transportsträckor för den färdiga produkten, vilket också begränsar kostnaderna och riskerna vid transporten. Man beräknar att ca ammoniak skulle kunna avsättas på detta sätt. Många skäl kan således anföras för att staten genom besparingar i beredskapsbudgeten för livsmedel m. m. bör besluta att medverka till en ammoniakfabrik i . varv har ytterligare förbättrat sin effektivitet och ökat sin konkurrenskraft, vilket medfört att varvet vänt en tidigare negativ utveckling i en mer positiv. pågår vid ett betydelsefullt utvecklingsarbete på undervattensteknikens område, bl. a. med anknytning till offshore-verk Undervattenskunnande som Finns måste ges möjligheter att vidareutvecklas. Undervattensteknologin är ett område som kan få stor betydelse för svensk industri och inom vilket en betydande exportmarknadspotential förutses. Regeringen bör därför i det forskningspolitiska arbetet stödja utvecklingen mot ett undervattenstekniskt centrum på . Tekoindustrin har genomgått en dramatisk utveckling. Antalet anställda inom denna bransch har minskat med inte . har över 10 000 sysselsättningstillfällen försvunnit. Med tanke på den redan besvärliga arbetsmarknadssituationen är en fortsatt reducering av arbetstillfällena inom tekobranschen i oacceptabel. har redan fått ta på sig en orimligt stor del av de sysselsättningsmässiga konsekvenserna av strukturomvandlingen inom tekoindustrin. Vi förutsätter därför att Eisers strukturplan, syftande till att koncentrera tillverkningen av tunna strumpor till , genomförs med beslutsamhet och konsekvens. Den offentliga sektorn har varit den största näringsgrenen . Antalet anställda i och lokal statlig tjänst har ökat från 37 000 till ca 46 000. Sysselsättningen inom den statliga förvaltningen och de affärsdrivande verken post, tele, kommunikationer har dock ökat blygsamt. Nästan hela 1970-talets expansion inom den offentliga sektorn har ägt rum inom den kommunala verksamheten. Denna expansion har inneburit en kraftigt förbättrad service, men också att många av de människor som förlorat sina arbeten inom t. ex. industrin kunnat få anställning inom kommunen. är därför vart fjärde arbetstillfälle i kommunalt. Sysselsättningstillskottet inom den kommunala sektorn har legat på ca 1 000 anställningar . Den kommunalekonomiska situationen möjliggör inte längre en sådan sysselsättningsökning. Det är angeläget att resurser ges till kommunen så att behoven av vård och service kan tillgodoses och därmed också fler arbetstillfällen skapas. En översyn av skatteutjämningssystemet måste ta sikte på att skapa ett system som bättre tar hänsyn till de särskilda storstadskostnaderna. Den statliga administrationen är till övervägande del koncentrerad till . Den koncentrationen tycks på nytt har skjutit fart, vilket strider mot de målsättningar som utgjorde grunden för tillsättandet av regeringens decentraliseringsdelegation. Det uppstår naturligtvis problem, särskilt för de anställda och deras familjer, vid en utflyttning av existerande hela statliga ämbetsverk från . Sådana svårigheter förekommer dock inte på samma sätt när det gäller nyinrättade myndigheter och delar av statliga verk. Endast när synnerliga skäl förekommer för en etablering i , bör en sådan ske i sådana fall. och är en region som vid sidan om länsmyndigheterna har väldigt litet av statlig förvaltning. har strukturella näringslivsproblem och mycket stora akuta sysselsättningssvårigheter. Det bör därför vara naturligt att staten när det gäller den egna verksamheten överväger en lokalisering till . 1 västra finns ett stort antal företag med bio-medicinsk eller medicinsk-teknisk inriktning. Det är ofta utpräglat forskningsintensiva företag och i stark expansion. Som exempel kan nämnas , Draco, Ferring, Ferrosan, alla i och i . omsatte dessa företag mer än . Tillsammans har de en utvecklingspotential i mångmiljardklassen, vilket också motsvarar många hundratals arbetstillfällen. För läkemedelsindustrin är den direkta närheten till ett framstående forskningssjukhus av vital betydelse. Nya läkemedel kan inte utvecklas utan ett intimt samarbete med kliniska forskare. har sedan det blev undervisningssjukhus spelat en viktig roll i dessa sammanhang. Många av sjukhusets kliniker och läkare har på ett avgörande sätt medverkat vid utvecklingen av nya läkemedel som används över hela världen. Högteknologisk och forskningsintensiv industri samarbetar i alla industriländer med universitets- och högskoleforskningen. Läkemedelsföretagen i är som ovan redovisats starkt beroende av forskningsresurserna vid . Även vid bedrivs en omfattande forskning av högtstående internationell klass. Forskningsverksamheten har stor betydelse för utvecklingsprojekt inom regionens läkemedelsindustri. Långt framskridna planer finns nu för etablerandet av ett medicinskttekniskt utvecklingscentrum (Medeon) i . Ett sådant utvecklingscentrum skulle få stor betydelse för näringslivets förnyelse i och möjliggöra ett än närmare samarbete mellan forskningsverksamheten vid och den inom det medicinskt-tekniska området verksamma industrin. Staten bör medverka i tillkomsten av detta medicinskt-tekniska utvecklingscentrum. beslöt att avveckla den grundläggande tandläkarutbildningen i . Vi motsatte oss det beslutet av regionalpolitiska och utbildningspolitiska skäl. Sedan avvecklingsbeslutet togs har ett omfattande arbete bedrivits med utgångspunkt i utbildningsutskottets skrivningar om utnyttjande av resurserna för annan verksamhet inom det odontologiska området. bibehållen forskning, specialisttandvård och specialistutbildning, vidareutbildning samt internationell utbildning finns det förutsättningar för en bred verksamhet vid högskolan även framgent. Vi konstaterar med tillfredsställelse att det i budgetpropositionen anslås oförändrade medel till forskningsverksamheten vid högskolan under kommande budgetår. Detta åtagande bör vara långsiktigt. Då forskning/forskarutbildning, specialistutbildning bibehålls vid , finns reella möjligheter att på grundval av mera långsiktiga prognoser beträffande det framtida behovet av tandläkare, även framgent bedriva grundutbildning vid Malmöfakulteten. Tillgängliga prognoser för det framtida behovet av tandvårdspersonal är ofullständiga och osäkra. Den kraftigt ökande graden av partiellbetandningen i äldre åldersgrupper kommer exempelvis att ge upphov till ett ökande behov av en tung och resurskrävande typ av tandvård som mer än väl kan uppväga det minskande vårdbehovet inom dagens barn- och ungdomsgrupper. För att kortsiktigt bekämpa den öppna arbetslösheten krävs kraftfulla arbetsmarknadspolitiska insatser. Det gäller beredskapsarbeten, arbetsmarknadsutbildning, tidigareläggning av statliga byggen m. m. Ett statligt projekt som är angeläget ur sysselsättningssynpunkt är det planerade nya polishuset i . Detta projekt bör igångsättas . Bildandet av ett investmentbolag för har som beskrivits i tidigare avsnitt drabbats mycket hårt av industrikrisen. Arbetslösheten är här nästan dubbelt så stor som i riket i genomsnitt. så finns i regionen en utvecklingspotential som det borde vara av riksintresse att ta till vara. Kommunen har emellertid vid upprepade tillfällen mött svårigheter då det gällt att tillsammans med företag och andra intressenter realisera projekt. Svårigheterna har framför allt gällt att finna vägar för att finansiera projekten. Erfarenheterna från andra delar av landet visar att etablerandet av nya industriprojekt och industriutveckling kan främjas genom regionala/lokala investmentbolag. Två exempel i detta avseende är Norrlandsfonden och Finans. Vi föreslår därför att ett investmentbolag för , Finans, bildas med statligt stöd. Detta motverkas av Malmös utsatta situation och de pågående personalneddragningarna på . En grund för detta statliga stöd finns i de anslag som anvisades i samband med varvsbeslut . Inrättande av en storstadsdelegation Närheten till största marknad med den europeiska marknaden inom räckhåll, universitet och teknisk högskola samt en bred och rik yrkesskicklighet i företagen är förutsättningar som borde kunna tas till vara för att återge en expansiv karaktär. För att ta till vara förutsättningarna är det emellertid nödvändigt med kraftfulla och samordnade närings- och arbetsmarknadspolitiska insatser. Det är av nationellt intresse att utvecklingspotentialen i utnyttjas för den industriella förnyelsen som är nödvändig om skall kunna ta sig ur den ekonomiska krisen. Till detta skall läggas att alla internationella erfarenheter talar för att storstadsområdena driver på utvecklingen inom stora, angränsande områden och att om denna dynamiska utveckling avstannar drabbas hela den omkringliggande regionen av tillbakagång. Detta är vad som hänt i och sydvästra liksom i andra storstadsområden. Storstädernas betydelse för hela landets näringslivs- och ekonomiska utveckling är obestridlig. Regeringen bör påbörja ett arbete med att kartlägga utvecklingspotentialen i storstadsområdena och de åtgärder som är nödvändiga för att vända utvecklingen mot tillväxt och förnyelse. Ett sådant arbete bör kunna bedrivas inom ramen för en särskild storstadsdelegation och ske i nära samråd med regionala organ och berörda kommuner. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts rörande insatser för att främja sysselsättningen och näringslivets utveckling i . () () () () ()