mot · G8022555 · 1985-01-25 00:00:00 — Här finns landets viktigaste naturtillgångar. Skog, vattenkraft och malm har utgjort grunden för de fem Norrlandslänens utveckling och industrialisering. har torvtillgångar alltmer framstått som en vilande energiresurs. Utvecklingen av turismen liksom fortsatt integrering och differentiering inom industrin är viktiga förutsättningar för ökad sysselsättning inom Norrlandslänen. Den viktigaste tillgången i är dock de människor som bor där. För att dessa skall ges trygghet måste betingelserna för fortsatt utveckling inom näringsliv och offentlig sektor ständigt förbättras. De flesta regionerna inom Norrlandslänen har stora interna avstånd och företagen lokaliserade långt från sina marknader. är starkt exportinriktade. Goda kommunikationer är därför av avgörande betydelse för att företag, förvaltningar och institutioner i skall kunna ges med landets sydligare delar jämförbara förutsättningar att bedriva en framgångsrik verksamhet. I den här motionen förs fram krav på förbättringar inom trafikpolitiken i syfte att fullfölja ambitionerna att göra rundare ur kommunikationssynpunkt. Landsvägstrafiken är den mest dynamiska delen i transportförsörjningen i landet. Detta gäller i hög grad även i de mer glesbefolkade Norrlandslänen. Landsvägsnätet är det mest vittförgrenade kommunikationsnätet av de fysiska transportsätten. Inom Norrlandslänen är oron stor över att låga väganslag går ut över det trafiksvaga vägnätet. Det innebär att underhåll och upprustning av glesbygdsvägarna eftersätts till förmån för det trafikstarka riksvägnätet. Det är emot en liberal trafikpolitik att prioritering av vägar med stora trafikflöden tar huvuddelen av driftsanslaget till vägar. Andelen grusvägar i länen är för hög, vilket bl. a. medför stora framkomlighetsproblem i tjällossningen, särskilt för skogsnäringen. Även befolkningen drabbas hårt på grund av de långa avstånden till arbetsplatser och centralorter. Härtill kommer höga drivmedelskostnader på grund av dåliga vägar och stora avstånd. Statsbidraget för underhåll av enskilda vägar har efter 1982 varit alltför lågt. Statsbidraget för byggande av enskilda vägar har under ett flertal år utgått med nominellt oförändrat belopp, och det finns en lång rad bidragsberättigade vägobjekt som inte kunnat genomföras. Ett välrustat och finmaskigt vägnät tillsammans med ett sammanhängande järnvägsnät är en förutsättning för att stora naturtillgångar skall kunna tas till vara på ett rationellt och samhällsekonomiskt riktigt sätt. , mineraler, skogsråvara och torv är massråvaror för vilka järnvägstransport lämpar sig bäst på de flesta avstånd. För turismen behövs praktiskt taget samma transportsätt, och där är järnvägsresan attraktiv för många. Turismen stärker således det vanliga reseunderlaget på järnväg. har beslutat att hela skall rustas upp. Denna bildar jämte norra stambanan och tvärbanorna ett sammanhängande transportsystem av stor betydelse för att tillvarata inlandets mäktiga tillgångar som uppräknats inledningsvis samt för att göra området tillgängligt för en ökande turism. Därför måste garantier skapas för att tvärbanorna JörnArvidsjaur, och skall bevaras som viktiga länkar i detta system. Efter riksdagsbeslut är upprustningen av bandelen i det närmaste genomförd. Regeringen har aviserat sitt stöd för bandelen Jörn-Arvidsjaurs fortbestånd. Vi anser att såväl denna som upprustas till 20 tons axeltryck och för normal tåghastighet. Därtill bör bandelarna ingå i SJ:s riksnät. 1 trafikpolitiska beslut uttalades behovet av att godsspår byggs till större industrier. har frågan om sådant järnvägsspår mellan och diskuterats och prövats. har intensivt drivit denna fråga. I ligger en av största sulfatmassefabriker jämte ett finpappersbruk, som efter utbyggnad med en tredje pappersmaskin blir ett av världens största i sitt slag. I saknar ett sådant imponerande industrikombinat anslutning till järnväg. Regeringen har uppdragit åt berörda parter att projektera en spåranslutning. Det är angeläget att detta projekt kan påbörjas. Statens järnvägars planer på införande av snabbtåg bör genomföras. Därvid bör linjen komma till i ett tidigt skede i denna utveckling. Därmed skulle restiderna förkortas väsentligt för kuststäderna från och till . Även bör knytas till ett framtida snabbtågslinjenät. har i föreslagit att SJ:s verksamhet delas upp, så att driften av järnvägstrafiken skiljs från den s. k. infrastrukturen, dvs. byggande och underhåll av järnvägslinjerna. SJ som transportföretag skulle få betala järnvägsavgifter för sin transportverksamhet och därmed få med landsvägstrafiken jämförliga villkor. Genom ett förändrat betalningsansvar för själva infrastrukturen skulle med stor säkerhet SJ:s konkurrenskraft höjas och effektiviteten förbättras. En sådan förändring av skulle även få positiva konsekvenser för fraktsättning av malmtrafiken på . Vad vi här har anfört bör ge regeringen till känna. Sjöfarten är av stor betydelse för det norrländska näringslivet. Regeringen har äntligen övergivit tankarna om tvingande statlig styrning av hamninvesteringarna. Hamnägarna har även i fortsättningen rätt att själva bestämma över hamnens verksamhet och inriktning. För att upprätthålla sjöfarten året runt i och Bottenhavshamnarna har vi en väl utbyggd isbrytarflotta. Dess huvudsakliga verksamhetsområde ligger således utmed . Det vore därför naturligt att stationering och service av isbrytarna sker inom området. Det vore naturligt att isbrytarna placeras inom Härnösandsdistriktet och att norrländska varv tillförsäkras serviceverksamhet. Kommunikationerna inom är f. n. mycket underutvecklade. Bilen är praktiskt taget det enda transportsättet att tillgå vid resa mellan olika Norrlandsregioner. Att exempelvis resa mellan och tar ett och ett halvt till i anspråk. Exemplet är taget med hänsyn till att ingår detta landstingsområde i sjukvårdsregion. Den interregionala (långväga) transportförsörjningen täcker med få undantag endast nordsydliga förbindelser. Tvärförbindelser inom och Mittnorden går också på sparlåga. Flyget är det enda kollektiva transportmedel som har tekniska förutsättningar att knyta samman till en näringsgeografisk region. I och med att det nya flygplanet 340 med 34 säten kan tas i bruk fr. o. m. , skapas förutsättningar för ett väl utvecklat flyglinjenät som sammanför de norrländska regionerna och knyter mindre orter till det primära flyglinjenätet i högre grad . En sammanhängande linje Östersund-Sundsvall-Umeå-Skellefteå-Luleå-Gällivare skapas. får direktlinje till , och knyts med ett mindre plan till . Vidare kan en linje Sundsvall-Borlänge-Karlstad-Göteborg upprättas. Vi anser att en linje Kramfors-Örnsköldsvik-Skellefteå-Kiruna bör komma till stånd. Flygtrafiken mellan de nordiska grannländerna, som upprätthålls inom Mittnorden och , har utredningen lämnat utanför det svenska sekundärlinjenätet. Vi anser det nödvändigt för linjernas fortbestånd och för att uppnå en samordnad transportförsörjning att dessa internordiska linjer åtminstone tidtabellsmässigt knyts samman med det inrikes flygnätet. Transportforskning och -utbildning Det norrländska näringslivets stora transportberoende tvingar till att nära följa utvecklingen på det transporttekniska och transportadministrativa området. Det är därför angeläget att de utbildningslinjer som finns vid högskolorna i och liksom i ges erforderliga medel att utvecklas i nära samarbete med företagen i norr. Vid bör även förläggas utbildning för transporttekniker i . Det kan mycket väl ske inom ramen för högskolornas arbete. Med anledning av vad vi anfört i motionen hemställer vi 1. att beslutar att öka anslaget för drift av enskilda vägar med 10 milj. 2. att begär att regeringen vidtar åtgärder för att påbörja byggandet av en järnväg mellan och , 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad vi i motionen anfört angående en uppdelning av SJ, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad vi i motionen anfört angående flyget i .