mot · G8022927 · 1985-03-20 00:00:00 — m. fl. Regional utveckling och utjämning (prop. 1984/85:115) o Regionalpolitikens genomförande bör till stor del decentraliseras till länsnivån, som följd av att politiken mer inriktas på att utveckla regionernas och glesbygdernas egna resurser, o Regionalpolitiken bör i ökad utsträckning inriktas på att bygga upp infrastrukturen i regionalpolitisk! prioriterade områden, o Det regionalpolitiska stödet bör utformas så att det mer än tidigare stödjer mjuka investeringar i främst teknik- och marknadsutveckling, o Det finns ett stort behov av att nå ut med regionalpolitiken till de mest utpräglade glesbygdsområdena, o Det regionalpolitiska arbetet måste ske på bred front. Industri- och regionalpolitiska insatser måste stödja och komplettera varandra. Samverkan med bl. a. arbetsmarknads-, utbildnings-, kommunikations- och jordbrukspolitiken är nödvändig. Att påverka den offentliga sektorns verksamhet och lokalisering är också en viktig del av regionalpolitiken. Vi delar dessa utgångspunkter för en aktiv regionalpolitik och hälsar därför med tillfredsställelse att regeringen genom propositionen tar viktiga steg för att ytterligare utveckla regionalpolitiken. Inom finns en allvarlig obalans i näringsliv och sysselsättning. I den östra länsdelen finns ett mycket stort beroende av den träbearbetande industrin. Inom , , , , och är i genomsnitt omkring hälften av de industrianställda sysselsatta inom den träbearbetande industrin. Arbetslöshetstalen är inom dessa kommuner förhållandevis höga med undantag av den minsta kommunen, . I den sydvästra länsdelen med dominans av verkstadsindustri samt plastoch gummiindustri är sysselsättningsläget förhållandevis gott. Länets befolkning har minskat. var minskningen 2 200 personer. Befolkningsminskningen hade en mycket klar tyngdpunkt i länets östra delar. 1 1984/85.3 sami. Nedan redovisas den långsiktiga befolkningsutvecklingen för läns olika delar. Bofolkningsutvocklingon i olika lOntdtlei 1960- »3 Regeringens förslag att länen skall få större regionala utvecklingsinsatser och större beslutsbefogenheter gör att samhället får ett bättre regionalpolitisk! Beträffande fördelningen av dessa medel mellan länen vill vi starkt understryka att stor hänsyn bör tas till situationen i läns östra delar. Därför vill vi understryka vad industriministern anför på s. 22 i propositionen: Fördelningen av medel för regionala utvecklingsinsatser skall, som jag tidigare angivit, grundas på problemens omfattning och karaktär i de skilda länen. Detta innebär att även problem i orter/regioner utanför stödområdena bör beaktas vid regeringens fördelning av dessa medel, t. ex. i , och . De medel för regionala utvecklingsinsatser, som för disponerar för innevarande budgetår, är begränsade till 3,5 milj. kr. Dessa medel skall sedan fördelas mellan regionalt utvecklingsarbete, investeringsbidrag och glesbygdsinsatser. En annorlunda prioritering inom det av regeringen föreslagna utökade anslaget är nödvändig. I de inledningsvis nämnda utgångspunkterna framhålls att regionalpolitiken i ökad utsträckning bör inriktas på att bygga upp infrastrukturen i regionalpolitisk! Det finns flera exempel på att en sådan inriktning kan vara mycket bra. Ett sådant exempel är breddningen av järnvägen , som beräknas ge en mycket god effekt för näringslivets transportmöjligheter. Inom länets östra delar finns exempel på behov av förbättringar av flera riksvägar. Det gäller främst ny sträckning av på sträckorna samt Gisshult-Rödjenäs, liksom förbifarter för och . Samtliga dessa projekt ligger för närvaran de långt fram i investeringsplanerna för . I en annan av utgångspunkterna framhålls att det regionalpolitiska stödet mer skall stödja mjuka investeringar . Inom den träbearbetande industrin, som till den helt dominerande delen bedrivs i mindre och medelstora företag, finns behov av stöd för underlättande av kundkontakter och marknadsföring. Till och med inom flera förhållandevis stora träföretag inom husbranschen är det förenat med mycket stora ansträngningar att söka och finna eller utveckla exportmarknader. Genom regeringens proposition 1983/84:168 och det därpå följande riksdagsbeslutet förbättrades förutsättningarna för trähusindustrins export. Trots detta har trähusföretagen i mycket liten utsträckning, med något undantag, målmedvetet satsat på exportmarknaden. Genom vikande inhemsk efterfrågan och otillräcklig export har resultatet blivit att några av trähustillverkarna i östra länsdelen har slagits ut ur marknaden. Andra har behov av att kraftigt förbättra sina resultat för att kunna klara sig . Ett begrepp om frågans vikt får man genom påpekandet av det faktum att av landets trähustillverkning sker i de östra delarna av . Här sker nu en kraftig sysselsättningsminskning. Det är därför nödvändigt att ytterligare ansträngningar görs för att öka exporten. Sysselsättningsutvecklingen inom trähusbranschen för riket som helhet framgår av nedanstående figur, som talar för sig själv. Statsmakterna har vidtagit viktiga åtgärder för att underlätta trähusexport. Från branschens sida har man således bättre förutsättningar än tidigare att gå ut på exportmarknaden. Men för att lyckas med detta måste en större samverkan mellan företagen komma till stånd. Denna uppfattning har även den närmast berörda fackliga organisationen, , gett starkt uttryck för. tycks en utveckling, om än försiktig, i denna riktning vara på väg. Då är det naturligtvis viktigt att staten även fortsättningsvis stimulerar denna utveckling. Den socialdemokratiska regeringen har för sin del i den ovan nämnda propositionen och på annat sätt stött trähusexporten. har fått medel för exportsatsningar. Inom exportråd har Swebex (Svensk bygg- och energiexport) inrättats, som undersitt första verksamhetsår särskilt skall prioritera export av trähus. Det är nödvändigt att denna prioritering vidhålls även under kommande verksamhetsår om insatsen skall hinna ge ett väsentligt och bestående resultat. En förbättring av orderingången för trähustillverkarna påverkar också en rad underleverantörer, som i stor utsträckning finns inom regionen. Som exempel härpå kan nämnas åkerier samt tillverkare av inredning, elutrustning och tapeter. Industriministern understryker vidare i sina utgångspunkter att det regionalpolitiska arbetet måste ske på bred front under medverkan av flera politikområden. Vi vill för vår del peka på främst två områden där vi ser detta som speciellt väsentligt. Det gäller kommunikations- och utbildningsdepartementens ansvarsområden. En av kommunerna. , är mycket beroende av två affärsdrivande verk för sin sysselsättning, och . har sitt centrallager förlagt till och har förutsättningar för att utveckla sin verksamhet. Inköpsavdelningen inom är förlagd till , det mest sysselsättningsintensiva området i landet. Geografisk närhet mellan centrallagret och inköpsavdelningen borde vara en klar fördel på marknaden. Inom sker en modernisering av 204-stationerna för att de skall få större kapacitet. läggs i stor utsträckning dessa arbeten ut på legojobb och man använder sig desutom av tillfälliga anställningar liksom övertid. Genom att lokalisera denna verksamhet till skulle man få ett viktigt tillskott av arbetstillfällen. Genom att systematiskt arbeta med orderboksförsäljning från centrallagret kan i vart fall 10-15 nya arbetstillfällen skapas. är av hävd en stor arbetsgivare i . Också här finns det möjligheter till utökad verksamhet. har man diskuterat uppförandet av en rangerbangård för . SJ har för sin del skjutit denna investering ; trots att behov föreligger av en effektivare godshantering för såväl transporter inom landet som för export. Genom sin belägenhet utmed och med närhet till västra stambanan har otvetydigt ett fördelaktigt läge. En rangerbangård skulle verksamt bidra till att både säkra de arbetstillfällen som redan finns och att medge en utökning. SJ har vidare behov av att bygga en ny impregneringsplats i . Vad som nämnts ovan om affärsverken kan utgöra goda exempel på möjligheten för affärsverken att utveckla sin verksamhet i läns östra delar. Ett annat område är utbildningssektorn. För kommunerna i den östra länsdelen uppfattas naturligtvis möjligheterna till såväl gymnasial utbildning som högre utbildning som väsentlig. sker en successiv utveckling av samarbetet med universitet och högskolor för distansutbildning inom en rad ämnen. Denna verksamhet bör fortsätta att utvecklas. Beträffande den gymnasiala utbildningen finns ett behov av en utökning av ramarna för framför allt teknisk utbildning. En uppbyggnad av den tekniska utbildningen inom den östra delen av kan ske enligt följande modell. I som har en tvåårig verkstadsteknisk linje finns behov av att bygga ut undervisningen till att även omfatta en tredje årskurs med inriktning på en verkstadsteknisk specialkurs. I bör den treåriga eltekniska utbildningen byggas ut till att omfatta en fjärde årskurs. I , som har en tvåårig teknisk linje, finns behov av att bygga ut undervisningen till att även omfatta en tredje årskurs i en icke grenindelad teknisk linje. I finns behov av att bygga upp en fjärde årskurs på en maskinteknisk gren innehållande bl. a. CAD/CAM-utbildning. Genom en samordnad utveckling av främst den tekniska utbildningen för de östra delarna av kan man rimligen nå stora effekter för att bättre hävda näringslivet i denna del av länet. Ungdomen behöver inte heller söka sig från sin hemregion för att få teknisk utbildning och den tekniska kompetensen ökar inom länsdelen till gagn för befolkning och industri. För att denna utveckling skall kunna åstadkommas är det nödvändigt att utökar ramarna avseende denna typ av utbildning för . kommun är den kommun i länet som haft den högsta arbetslösheten. Till skillnad från samtliga andra kommuner i östra länsdelen har T ranås inte en helt dominerande träbearbetande industri. av de industrisysselsatta återfinns inom päls- och beklädnadsindustri, en bransch som ju i sin helhet har haft och fortfarande har problem med vikande sysselsättning. har för sin del i olika omgångar lämnat s. k. projektbidrag till företag inom kommunen. har för sin del av naturliga skäl gett mycket hög prioritet. Utan tvekan har dessa insatser gett ett positivt resultat. Detta understryker ytterligare ett effektivt utnyttjande och samordning av resurser kan ge bra genomslag. Inom arbetarrörelsen i länet sker ett arbete som syftar till att bättre hävda kommun ur sysselsättningssynpunkt. Ett av de projekt, som man arbetar med, handlar om att ombilda till ett centrum för rehabilitering av långtidssjukskrivna och långtidsarbetslösa. De socialdemokratiska riksdagsmännen från länet har i en annan motion väckt denna fråga i under den allmänna motionstiden. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande prioriteringen av vid fördelningen av medel för regionalt utvecklingsarbete, 2. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om prioritering av export av trähus inom Swebex ansvarsområde, 3. att beslutar hos regeringen begära utredning om ett samlat investeringsprogram inom den statliga sektorn, inkl. de affärsdrivande verken, för den östra delen av , 4. att beslutar att inom ramen för budgetpropositionen föreslagna medel omfördela inom de slutliga ramarna för gymnasieutbildning så att de utökas för östra kommunerna i i enlighet med vad som anförts i motionen. () () () () ()