mot · G8022902 · 1985-03-18 00:00:00 — m. fl. Program mot luftföroreningar och försurning (prop. 1984/85:127) Program mot luftföroreningar, försurning och markförgiftning Sammanfattning av vpk:s förslag: Passivitet och uppgivenhet på miljöområdet är den farligaste fienden. Tillräckligt många fakta finns som belyser behovet av åtgärder för att hejda försurningen och stoppa skogsdöd och markförgiftning. Allt fler människor har insett att själva livet är hotat av miljöförstöringen. - när de stora bolagens egna ekonomiska värden står på spel - visar även miljöförstörarna själva ett intresse för åtgärder. Först kan vi registrera effekterna av dagens utsläpp i cancerstatistiken. Det finns klart motiverade farhågor att bilavgaser och i synnerhet dieselavgaser kan ge ett signifikant bidrag till riskerna för cancer och genetiska skador, bl. a. missbildningar. Med tanke på att är ett av världens biltätaste länder måste åtgärder sättas in på flera områden som t. ex. en förändrad trafikpolitik, skärpta krav som minskar såväl bilismen som bilismens nedsmutsning. Problemen med en rad utsläppskällor och de skador dessa medför är nu så akuta att ingen möda får sparas när det gäller att snabbt sätta in åtgärder. Vpk anser att hårda krav måste ställas på industrin och transportsektorn ekonomiskt starka maktgrupper i samhället som t. ex. bilindustrin skall inte längre få hindra samhällets omtanke om människor och miljön. Från dessa utgångspunkter är regeringens proposition klart otillfredsställande och kan enligt vår mening inte ses som något sammanhängande och tillräckligt långtgående program mot luftföroreningar och försurning. Vpk:s målsättning och inriktning är att kväveoxidutsläppen liksom svaveldioxidutsläppen måste minskas enligt ett konkret handlingsprogram så att reduceringarna verkställs . Detta finns inte med i regeringens förslag. Enligt vpk kan en minskning åstadkommas som innebär att kväveoxidutsläppen ligger under och svaveldioxidutsläppen under . Det senare innebär att man skulle hamna på svaveldioxidutsläpp . Vpk anser att regeringen års utgång skall lägga fram ett konkret handlingsprogram enligt de riktlinjer som ges i motionen. 1* 1984/85. Skador och ekonomiska konsekvenser Skogen betraktas som styrka, dvs. skogen är den i särklass största källan till främmande valuta och betraktas som ryggraden i vår ekonomi. Ungefär 300 000 svenskar får sin utkomst genom skogsbruk och skogsindustri och alla de servicenäringar som hjälper till. Skogsindustrin exporterade 1984 för . Lägger man till detta leveranserna inom av skogsindustriprodukter kommer man fram till att skogsindustrins samlade produktionsvärde uppgick till ca under föregående år. Den ianspråktagna skogsråvaran motsvarar tillväxt av den svenska skogen, eller av virkesförrådet. Gjorda inventeringar av skogsskador indikerar att dessa motsvarar bortfall av skogstillväxt (barrförlust) och virkeskvalitet motsvarande åtminstone tillväxt av den svenska skogen. Skogsdöden i har således redan lett till samhällsekonomiska förluster i storleksordningen . Oersättliga kulturminnen löper risken att vittra sönder av samma föroreningar som drabbar skogen. Samhället tycks helt sakna överblick, och beräkningar av ekonomiska och kulturvärdeförluster saknas. Korrosionsskador i övrigt har dock beräknats till ca /år. Försurning av sjöar, och dricksvatten leder successivt till enorma kostnader för samhället. Utöver dessa rent samhällsekonomiska konsekvenser tillkommer självfallet de oskattbara naturvärdena och att ekologiska system riskerar att slås ut. Sammantaget förefaller det alltså klart motiverat att satsa flermiljardbelopp på kampen mot försurningen. Försurning och markförgiftning - varför? Försurning betyder ökning av vätejonkoncentrationen, pH. Att mark och vatten försuras beror främst på påverkan via nederbörden. De stora utsläppen av svaveldioxider och kväveoxider omvandlas till svavelsyra och salpetersyra i molnens regndroppar. Forskningsresultat, framför allt i , visar att växtligheten skadas på en mängd sätt av de luftföroreningar som industrisamhället fört med sig. Det har visat sig svårt att dra en skarp gräns mellan de växtskador som direkt kan härledas till sänkning av pH och de skador som beror på luftföroreningar i övrigt. Ofta samverkar olika ämnen i nedbrytandet av vegetationens naturliga processer. Det som slutligen knäcker ett träd kan vara en torr sommar, en kraftig storm eller angrepp av skadeinsekter. Dessa faktorer förorsakar normalt inte så omfattande skador, speciellt inte väderleken. Däremot när träden redan är stressade av luftföroreningar åstadkommer bl. a. vädret den droppe som får bägaren att rinna över, dvs. åkerjorden drabbas genom flera olika processer. Försurningen sker genom atmosfäriskt nedfall av svavel- och kväveföreningar, bortförsel av växtnäringsämnen med grödor, tillförsel av försurande gödselmedel samt urlakning av baskatjoner. Kvävegödslingen svarar, genom dess direktförsurande verkan på åkerjorden, i genomsnitt för inemot en tredjedel av den totala försurningen i landet. Gödslingen svarar för dubbelt så stor andel av försurningen av åkerjorden som det sura nedfallet. Till detta kommer en försurande påverkan genom att utlakning och upptagning av växtnäringsämnen ökar vid gödslingen. Forskare i som har studerat mikroorganismerna i jorden anser sig kunna påvisa att den belastning som utgörs av luftföroreningarna från kraftverk och bilar inte bara påverkar träd och betongbyggnader utan också det fruktbara markskikt som är en förutsättning för livsmedelsproduktionen. Farhågorna om att jordskiktet håller på att dö är utgångspunkten för diskussionen om att det nordtyska låglandet kan komma att utvecklas till försurade ängar och andra områden, bl. a. i Niederbayern, till kemiska öknar. I en rapport påvisas en minskning av mikroorganismerna i jorden. Eftersom i synnerhet från stora förbränningsanläggningar med höga skorstenar skadliga ämnen av alla slag förs långväga omkring hotas jordbruksmarken av störningar i den mikrobiologiska nedbrytningsprocessen, anser den aktuella professorsgrupp som skrivit rapporten. Jordbrukstjänstemän i registrerar tecken på att den skogsdöd som efter de senaste uppskattningarna har drabbat och mer av grönområden, bara är en del av än svårare allmänna vegetationsskador. Hotet mot jordarna anses av mänga vara akut. Ordföranden i det västtyska menar att det smygande förlopp som bara visat sig svagt och börjar öka i hastighet kommer att sluta i rasande takt. Förhållandevis sent går det upp för politikerna i att det som ekologer vid sidan av vatten och luft betraktat som det tredje naturmediet är de trettio centimeter, som vi alla lever av. Om jorden förutom försurningsskador är nedsmittad med biocider (växt-, insektsgift och fungicider m. samt tungmetallstoff finns risken för att skadorna aldrig kan upphävas, enbart lindras. I har de politiskt ansvariga med dessa utgångspunkter anklagats för att förhålla sig till problemen som om man levde i ett land med dubbla bottnar. Exempel från är intressanta för svenskt vidkommande, inte minst därför att skogsdöden länge av många ansågs som ett problem som inte var akut för vårt land. Jordbruksforskare från har beräknat att av yta, vart femtonde hektar, är förstörd. Följande kan belysa dessa hotfulla farhågor: Omkring 0,7 miljoner ha i strängar kring starkt trafikerade vägar är så starkt nedsmutsade med bly att toleransgränsen /kg jord överskridits. Omkring 1 miljon ha i bälten kring industriella skadeämneskällor visar en kadmiumhalt som överskrider eller närmar sig (det enligt vetenskapsmäns åsikt alltför milda) riktvärdet på /kg jord. Ansvariga i har fortlöpande tvingats utfärda varningar till småodlare m. fl. för att äta vissa grönsaker. Förhållandet har föranletts av bly- och kadmiumhalter som varit hälsovådliga. utarbetade tjänstemän vid hälsovårdsministeriet i , för internt bruk, en studie, som föreslår att 600 000 ha förgiftade åkrar och 400 000 ha betesmark skulle läggas i träda eller föreskrivas alternativ användning, t. ex. beskogas, besås med växter för etanolproduktion eller för ullproduktion. Detta bör vara alarmerande även för svenskt vidkommande och påskynda forskning för att utröna markförgiftningens eventuella allvarliga hot mot livsmedelsproduktionen i . Föreställningen att en ständig förbrukning av olika naturresurser ligger till grund för en ökning av människors levnadsstandard är inte bara en falsk föreställning utan kan dessutom bli ödesdiger för vår fortlevnad. Genom den konventionella synen på tillväxt pågår ett enormt slöseri med resurser - också när det gäller kol, olja och gas. Detta är kännetecknande för en kapitalistisk marknadsekonomi och produktionsteknologi. Vpk delar inte den nuvarande synen på tillväxt. Tillväxtens innehåll avgör enligt vår uppfattning kvaliteten på människors liv och på miljön. Först när produktionen styrs av människornas behov i stället för företagens profiter blir en långsiktig och varsam hushållning med våra resurser möjlig. Energibesparingar för att minska förbränningen av fossila bränslen borde vara givna i en politik som syftar till att hejda skogsdöd och markförgiftning. a. underlagsrapporter till energikommitténs betänkande vet vi att det är fullt möjligt att bevara nuvarande levnadsstandard som energiförbrukning drastiskt minskar. Vpk har i andra motioner som berör energiområdet framställt krav med denna inriktning. Också på det trafikpolitiska området har vi till årets riksdag förslag som skulle leda till energibesparingar och bättre miljö om de genomfördes. Utsläppen måste minskas resp. renas Bilavgasernas påverkan på försurning, skogsdöd och människors hälsa är uppenbar. Två tredjedelar av kväveoxidutsläppen kommer fran bilarna. Dieselavgaser från lastbilar och bussar spelar här en dominerande roll. En enda långtradare släpper t. ex. ut lika mycket kväveoxider som ett tjugotal bensindrivna bilar. Vpk har tagit upp detta förhållande i andra motioner om en ny trafik- och transportpolitik och om järnvägspolitiken. Åtgärder för att minska de skador som föranleds av privatbilismen är också nödvändiga, varför vi här tar upp förslag som berör även detta område. Vissa av våra förslag kommer att kräva skärpt övervakning bl. a. av hastigheterna på vägarna. En utbyggnad bör enligt vår mening kunna ske genom en omfördelning av polisens resurser till förmån för trafikövervakning. ger ett talande exempel på hastighetsgränsernas betydelse för föroreningarna: en bil vars hastighet är släpper ut dubbelt så mycket kväveoxid som när den körs i . Vpk föreslår att: blyfri bensin introduceras på de hundra största orterna redan under katalytisk avgasrening enligt 83-kraven skall finnas i alla nya bensinbilar fr. o. m. , de krav som gäller i i på utsläpp från dieselfordon införs fr. o. m. hastighetsgränsen sänks på vägar som har som högsta tillåtna hastighet. Riktade reningsåtgärder mot de 100 värsta svavelutsläppskällorna i , dvs. alla som släpper ut över svaveldioxid (= svavel) . De 15 värsta syndarna skall åtgärdas : ; Kemi, ; Värtaverken, ; , ; Svenska Rayon, ; ; MoDo Husums Bruk; SCA Munksunds bruk; kraftvärmeverk; kraftvärmeverk; ; energiverk; Nynäs raffinaderi; Shells raffinaderi, ; bruk, . (Här har utelämnats energiverk, Ferrolegeringar, , SCA samt Skoghallsverken då åtgärder redan vidtagits där.) Högsta tillåtna svavelutsläpp från stora koleldningsanläggningar halveras till 0,05 gS/MJ. Sammanfattningsvis ansluter vi oss till de förslag som läggs fram i generaldirektörernas aktionsplan, dvs. att alla åtgärder som kostar /ton avskild svaveldioxid genomförs. Dock vill vpk att dessa åtgärder är genomförda , för att om möjligt ha gett resultat innan nästa akuta torrsommar inträffar. S02-utsläpp skall då vara mindre än /år. Vpk vill också att regeringen uppdrar åt att inventera och redovisa alla svavelreduktionsåtgärder i landet som kostar . per ton avskild svaveldioxid. En sådan redovisning bör finnas före utgången av 1985. För att finansiera ovannämnda förslag föreslår vpk följande: Avgift på utsläpp av svaveldioxid över /år tas ut med /ton svaveldioxid . Högsta tillåtna svavelhalt i tjock eldningsolja sänks från till . Högsta tillåtna svavelhalt i villaolja sänks från till . Ovanstående åtgärder skall införas fr. o. m. i och fr. o. m. beträffande övriga . Gödslingen av åkermarken måste kraftigt minskas för att reducera utsläpp av kväveföreningar till luft och vatten. Hur detta skall åstadkommas snabbast möjligt har den s. k. aktionsgruppen inte studerat. Regeringspropositionen^ utlovar inte heller åtgärder på området. Frågan om ett förändrat system för beskattning av bilismen i avsikt att minska såväl bensin- som dieselförbrukning liksom avgifter på kväveoxidutsläppen från uppvärmningsanläggningar kan vara avgörande för hur radikalt skall kunna hejda försurning och skogsdöd och stoppa förstöringen av produktiv jordbruksmark. Vi föreslår därför att en utredning tillsätts med uppgift att noga studera ett skatte- och avgiftssystem som kan minska förbrukning enligt ovan, minska föroreningarna samt bidra till att gödslingen av kraftigt minskas genom en nedtrappningsplan. Vpk stöder följande tidigare identifierade åtgärder (s. 38, PM 1862): a) Låg NOx-förbränning vid vissa befintliga tjockoljeanläggningar. b) Låg NOx-förbränning och denitrifiering vid nya kolpulveranläggningar. c) Låg NOx-förbränning vid nya gasanläggningar. d) Låg NOx-förbränning vid nya torvanläggningar. e) Låg NOx-förbränning och denitrifiering vid vissa befintliga kolpulveranläggningar. Förslagen till åtgärder i regeringspropositionen har en alldeles för låg ambitionsnivå när det gäller reduceringen av kväveoxidutsläppen. Med vpk:s förslag kan den 30-procentiga reduktionen uppnås , och 1995 kan en 50-procentig reduktion av nuvarande utsläpp uppnås. m. fl. bör få i uppdrag att utarbeta ett konkret handlingsprogram för att uppnå dessa mål. Vpk anser att flygbränsle skall beskattas på samma sätt som bensin för bilar. Det är också nödvändigt att kväveoxidutsläppen från flyg kartläggs och redovisas. Regeringen betonar i propositionen vikten av en aktiv skogsvård som ett medel i kampen mot skogsskadorna. Där sägs följande: En aktiv information, rådgivning och utbildning på detta område och en förbättrad tillämpning av skogsvårdslagstiftningens bestämmelser är viktig. Ovanstående är en uppfattning som vpk helt ställer sig bakom. Vi betvivlar emellertid det allvarliga uppsåtet med tanke på att departmentschefen avslog begäran om anslag till just sådana åtgärder. Vpk föreslår att regeringen återkommer med förslag om ytterligare resurser till skogsvårdsstyrelserna. Den s. k. aktionsgruppen, bestående av ett antal generaldirektörer, har föreslagit olika åtgärder för att minska miljöeffekter av försurning och växtnäringsläckage på jordbruksmark. a. mot denna bakgrund framstår propositionens förslag till åtgärder som otillräckliga. Det krävs ökade insatser för information och rådgivning - enligt lantbruksstyrelsen behövs det till denna verksamhet totalt 20 tjänster. Vpk vill här åter påminna om att beslutat om avgifter på gödsel- och bekämpningsmedel vilka skall användas till åtgärder på miljöområdet. Betydligt större insatser än de propositionen föreslagit bör vara möjliga. Vi anser därför att regeringen omgående bör återkomma till med förslag både vad gäller ytterligare åtgärder och ökade anslag på nämnda område. Gödslingens effekter har berörts tidigare i denna motion och vpk anser att en nedtrappning i användningen av försurande gödselmedel bör fastläggas genom en plan. Satsningar på forsknings- och utvecklingsarbete, övervakning och inventering Vpk anser att ytterligare medel måste anslås till forskning på olika områden med anknytning till försurningen. En kartläggning av och ett åtgärdsprogram som gäller försurningens skadeverkningar på vårt dricksvatten är ett av flera mycket angelägna områden. Vpk ser det som en förstarangsfråga för kartläggningen av skadeverkningar av skog och mark att en heltäckande kartering av skogsmarkerna sker snabbt. Vi anser att den inventering som sker via riksskogstaxeringen och vars första etapp nu är avslutad tar alltför . bör därför anslå medel till flygfotografering med infraröd film. Fotografiska bilder med hjälp av denna metod ger en tydligare och mer pålitlig bild av skogsskadorna än andra metoder. Den nya metodens överlägsenhet har belagts vid en kartläggning av skadorna vid i . En liknande flygfotografering av övriga landet skulle snabbt kunna ge en total skadebild och leda till att de värsta lokala föroreningskällorna kunde bestämmas mer exakt. Vpk anser inte att det finns tid att vänta på att kartläggningen färdigställs först . I ett sådant läge kan vi ställas inför ett faktum att det är för sent att satsa på ytterligare åtgärder. Många miljoner har satsats på kalkning av sjöar och vattendrag . Detta är ett uppehållande försvar men det är nödvändigt i nuvarande läge. Det står helt klart att föreslaget anslag inte räcker för det behov som finns. är det emellertid oklart vilka anspråk man i olika delar av landet ställer på bidragsstorleken beträffande insatser. Vpk anser därför att de nu föreslagna insatserna på 105 milj. kr. till kalkning av sjöar, mark och grundvatten utökas så snart det visar sig att behoven i landet är större än regeringen förväntat. Regeringen bör i så fall återkomma till med förslag om höjning av anslaget. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att hos regeringen hemställer om ett konkret åtgärdsprogram för radikal minskning av svaveldioxid- och kväveoxidutsläpp i enlighet med vad som anförs i motionen, 2. att hos regeringen hemställer om åtgärder för kartläggning av och forskning om markförgiftning och konsekvenser för livsmedelsproduktionen i , 3. att hos regeringen hemställer om att restriktioner införs vilka innebär att högsta tillåtna svavelhalt i tjock eldningsolja sänks från till och i villaolja från till samt att restriktionerna skall gälla fr. o. m. för och fr. o. m. för övriga , 4. att hos regeringen hemställer om konkreta förslag till reningsåtgärder för de 100 värsta svavelutsläppskällorna av vilka de 15 värsta åtgärdas enligt förslag i denna motion, 5. att hos regeringen hemställer om förslag för att minska svavelutsläpp från stora koleldningsanläggningar enligt förslag i denna motion, 6. att hos regeringen hemställer om förslag till åtgärder att rening som kostar /ton avskild svaveloxid genomförs samt att ges uppdraget att inventera och redovisa åtgärder för svavelreduktion som kostar /ton före , 7. att hos regeringen hemställer om att en avgift införs på utsläpp av svaveldioxid fr. o. m. innebärande att utsläpp överstigande /år betingar en avgift av /år, 8. att hos regeringen hemställer om förslag till förbud mot skogsgödsling, 9. att hos regeringen hemställer om en plan för en successiv minskning av försurande gödsling av jordbruksmark, 10. att som sin mening ger regeringen till känna att flygbensin bör beskattas enligt samma regler som bilbensin samt att flygets utsläpp av kväveoxid bör kartläggas, 11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om ytterligare resurser till skogsvårdsstyrelserna, 12. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om ytterligare åtgärder och anslag vad gäller försurning och växtnäringsläckage på jordbruksmark, 13. att beslutar anvisa ytterligare . avseende åtgärder enligt punkt 11, 14. att ger regeringen till känna vad i motionen anförs om ytterligare medel till forskningsinsatser och kompetensuppbyggnad på försurningsområdet, 15. att hos regeringen hemställer om en snabb kartläggning av försurningsskador på skog i enlighet med vad som anförs i motionen, 16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om behov av ytterligare medel för kalkning, 17. att som sin mening ger regeringen till känna a) att blyfri bensin bör introduceras på de 100 största orterna , b) att katalytisk avgasrening enligt 83-kraven bör finnas i alla nya bensindrivna bilar fr. o. m. , c) att de krav som gäller i , , på utsläpp från dieselfordon införs fr. o. m. d) att hastighetsgränsen bör sänkas på vägar som har som högsta tillåtna gräns. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)