ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G8022110 · 1985-01-25 00:00:00 — Antalet tjänstgöringsdagar för vapenfria tjänstepliktiga Antalet vapenfria tjänstepliktiga som väntar på att bli inkallade till tjänstgöring är fortfarande högt. Detta förhållande är mycket otillfredsställande för dem som berörs. I årets budgetproposition föreslår regeringen för nästa budgetår ett oförändrat antal tjänstgöringsdagar, 650 000, för de vapenfria. Dessutom vill regeringen få bemyndigande att under budgetåret få öka antalet tjänstgöringsdagar med högst 50 000 om det på grund av arbetsmarknadsläget bedöms angeläget. Den ansvariga myndigheten, NVU, har beräknat behovet av tjänstgöringsdagar för vapenfria till 700 000 under nästa budgetår. Med hänsyn till att antalet vapenfria som väntar på att bli inkallade är alltför högt, bör fatta beslut i enlighet med myndighetens förslag. Det kan inte behövas några arbetsmarknadsmässiga skäl för att besluta om det antal tjänstgöringsdagar som krävs för att inte väntetiden för de vapenfria skall bli ännu längre än . För att komma till rätta med den alltför långa väntetiden bör regeringen dessutom ges i uppdrag att upprätta en plan för hur antalet väntande vapenfria skall nedbringas. 1. att beslutar att antalet tjänstgöringsdagar för vapenfria tjänstepliktiga skall uppgå till 700 000 under /86, 2. att begär att regeringen låter upprätta en plan för hur antalet väntande vapenfria skall nedbringas.
mot · G8022111 · 1985-01-22 00:00:00 — i m. fl. sträcker sig mellan vid till Östervallskog i . När kanalen invigdes var den en viktig länk i industrins och bygdens utveckling. Stora mängder sågade trävaror, papper och massa och styckegods har på de dryga hundra åren passerat genom kanalsystemet. Efter järn- och landsvägarnas tillkomst minskade successivt kanalens betydelse som godstransportled och används den uteslutande för turismändamål. övertogs ansvaret för kanalen av i och , kommunerna i och kommun som bildade Stiftelsen för framtida bestånd. får de berörda landstingen och kommunerna tillskjuta 1,6 milj. kr. I tre upprustningsetapper, den sista avslutas , har AMS bidragit med 19 milj. kr. Kanalen har avsevärt förbättrats , ändock kvarstår ett upprustningsbehov. En fjärde etapp bör omfattas av: - Förstärkningsarbeten i slussar Angeläget är även byggnation av kanalturistiska servicestödjepunkter i , och Nössemark. sjösystem är klassat som ett område av riksintresse för det rörliga friluftslivet. Området utgör ett av landets primära rekreationsområden. Kanalen är en av landets vackraste vattenvägar och kanske den mest populära. passerade 7 500 fritidsbåtar och en stor del av dessa kom från utlandet. Dessutom upprätthåller fyra större passagerarbåtar regelbunden turlistetrafik. Kanalen är således i flera avseenden ett riksintresse och även i fortsättningen bör staten delta i nödvändiga upprustningsarbeten. De tidigare utförda arbetena har i huvudsak utförts av äldre, lokalt bunden arbetskraft och varit ett värdefullt tillskott på en pressad arbetsmarknad. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär prövning av möjligheterna till statliga insatser i fortsatt upprustning av . () () L. () (vpk)
mot · G8022112 · 1985-01-24 00:00:00 — Införande av negativ föreningsrätt Det är en självklarhet, att varje människa i vårt land fritt skall kunna få ansluta sig till en organisation, t. ex. en fackförening. Vår föreningsrättslagstiftning innebär emellertid ingen rätt för den enskilde att stå utanför en fackorganisation. De flesta löntagare har under många årtionden insett värdet av ett gemensamt uppträdande genom de fackliga organisationerna när det gäller löner och problem på arbetsplatsen. Enstaka personer har dock inte gjort det men har mer eller mindre tvingats att ansluta sig fackligt. Detta är förkastligt ur demokratisk synpunkt. har den fackliga verksamheten börjat urarta i och med att man i allt större utsträckning börjat syssla med den enskilde medlemmens privatliv och personliga förhållanden. Kollektivanslutning av medlemmar till det socialdemokratiska partiet har förekommit många årtionden och det innebär ett fruktansvärt ingrepp i den enskildes integritet. har facket också börjat intressera sig för vad den enskilda medlemmen gör på sin fritid och medlemmarna har t. ex. kollektivt anslutits till ett visst försäkringsbolag - ett förfarande som sedermera fördömts av rättsliga instanser. Varje ingrepp i den personliga integriteten skapar nya grupper, som är missnöjda med fackets agerande. Allt fler människor värjer sig emot att facket tar ett självpåtaget ansvar för saker, som den enskilde själv vill ta ansvar för. Många anser också, att facket är alltför partipolitiserat. Men det är inte lätt för missnöjda medlemmar att gå ur facket, trots att såväl högsta domstolen som arbetsdomstolen sagt att det är vars och ens rättighet. medger exempelvis inte utträde ur facket. Det är alltmer uppenbart att den positiva föreningsrätten, dvs. rätten att tillhöra en facklig organisation, måste kompletteras med en negativ föreningsrätt, dvs. rätt att stå utanför en facklig organisation. Frågan borde vara självklar i en demokrati. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om införande av negativ föreningsrätt. () () minab/gotab 1985 79838
mot · G8022113 · 1985-01-24 00:00:00 — 1984/85 2113-2122 Änkors rätt till kontant arbetsmarknadsstöd Kontant arbetsmarknadsstöd inkomstprövas inte mot makes inkomst. Men för stödtagare som uppbär änke- och änklingspension reduceras arbetsmarknadsstödet med hela pensionsbeloppet, vilket oftast torde innebära reduktion till noll. Bestämmelsen härom återfinns i 24 § lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd. I lagen om arbetslöshetsförsäkring finns ingen motsvarande regel. Det är varken logiskt eller rättvist att en efterlevandepension har annan inverkan på rätten till KAS än den inkomst, varpå pensionen grundas, hade medan maken ännu var i livet. Särskilt änkor med barn kan drabbas mycket hårt om de blir arbetslösa utan att vara arbetslöshetsförsäkrade. Den grupp stödtagare det gäller kan inte vara stor, varför kostnadsökningen om reduktionsregeln avskaffas torde bli obetydlig. Att de drabbade är få är å andra sidan inget skäl att inte undanröja en uppenbar orättvisa i ett socialt stödsystem. Med stöd av det anförda hemställer jag att beslutar att orden änke- eller änklingspension i 24 § lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd skall utgå. 1 1984/85.
mot · G8022114 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:2114 Höjning av nattraktamentet enligt allmänt reseavtal - som utgår till tjänsteman som vid flerdygnsersättning utanför tjänstgöringszonen inte har haft någon logikostnad eller inte styrker sådan kostnad, har varit oförändrat . Ersättningen är oförklarligt låg. Om någon under tjänsteresa inom eller utom bor privat hos släkting eller bekanta åsamkar denne värden ett besvär som är större än ersättningsbeloppet. Det är också lätt att inse att . inte räcker långt, om man vill köpa blommor eller en chokladask som tack för att man får bo hos vederbörande. Det finns ingen anledning att med ett så lågt nattraktamente motarbeta att någon vill bo privat, då stat, kommun och företag sparar betydande belopp. Ett hotellrum kostar . Det minsta man kan begära vore att beloppet för nattraktamentet höjdes till . Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om höjning av nattraktamentet.
mot · G8022115 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:2115 i Stödet till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet beslutade att införa ett nytt statligt stöd till kvinnoorganisationer, i första hand för att förbättra kvinnans ställning i samhället och främja jämställdheten mellan män och kvinnor. Moderata samlingspartiet avvisade då förslaget med motiveringen att det statsfinansiella läget nödvändiggör en stram hushållning med statens resurser. Även principiella invändningar riktades mot förslaget, nämligen att större delen av stödet kommer att tillfalla de politiska partiernas kvinnoförbund och därför kan betraktas som ett nytt partistöd. Vi delar även denna uppfattning. Kvinnoorganisationer får stöd bl. a. i form av s. k. projektbidrag för olika ändamål. Vi är kritiska till dessa bidrag, som genom sin karaktär styr organisationernas arbete i stället för att stödja dem. Vi föreslår därför att projektbidragen omformas till ett generellt bidrag till de icke-politiska kvinnoorganisationerna och yrkar därmed avslag på regeringens anslag till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet. Med stöd av det anförda hemställs 1. att beslutar avslå regeringens förslag att till Bidrag till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet för /86 anvisa ett förslagsanslag av , 2. att hos regeringen begär förslag om ändring av det s. k. projektbidraget till kvinnoorganisationer i enlighet med vad som förordas i motionen. 1* 1984185.
mot · G8022116 · 1985-01-24 00:00:00 — Villkoren för svenskar sorn deltar i frivilligt u-landsarbete Intresset för u-landsarbetet grundas till största delen på personlighetsmässiga faktorer, medan mera materiella omständigheter såsom lön och meritvärde spelar en mycket liten roll. Detta är ett citat ur arbetsmarknadsutskottets betänkande 1981/82:7 apropå vissa biståndsarbetares syn på u-landsarbetet. Omständigheterna har förändrats, och därav motiv till en förnyad utredning. Många svenskar har gjort och gör fortfarande uppmärksammade och berömvärda insatser i andra länder, inte minst inom missionsverksamheten. Till en del kan deras uppdrag vara finansierat genom SID A-medel. I andra sammanhang och verksamheter bekostas deras biståndsarbete helt av svenska folkrörelser, som samlar in medel på frivillig väg. är ca 1 800 svenskar engagerade i missionsuppdrag, med eller utan koppling till SIDA-projekt. har vissa problem aktualiserats och medverkat till en mindre benägenhet att delta i frivilligt biståndsarbete. Det gäller den faktiska möjligheten att få tjänstledighet , tillgodoräknandet av tjänsteår i även välmeriterad u-landstjänstgöring och ett trängre utbud av befintligt arbete i . Detta har medfört att det har blivit allt svårare att rekrytera kvalificerad personal till arbeten inom det internationella biståndet. Arbetet omfattade tidigt hälso- och sjukvårdsinsatser liksom utbildningsinsatser. Detta arbete har senare kompletterats med insatser inom olika områden som bevattning och industri. U-landsarbetare i egenskap av missionärer var tidigare utomlands under mycket långa perioder, ja kanske hela sitt liv. väljer många att stanna , bl. a. för att deras barn är beroende av den goda skolutbildning, som de bara kan få i . Problemet uppstår då, hur en sådan period bedöms med hänsyn till fortsatt yrkesverksamhet i hemlandet. tillgodoräknas inte åren i sjukvårdstjänst eller skolverksamhet vid statlig och i hemlandet. Därav följer också en oförmånligare egen inkomst i deras fortsatta arbete här hemma. Inom folkrörelserna finns ett stort engagemang för olika former av solidaritets- och biståndsarbete i andra länder. Det är rimligt att vi i inte motverkar detta genom ett felaktigt regelsystem vad gäller rätt till tjänstledighet och tjänstetidsberäkning. Mot denna bakgrund hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen och begär en översyn beträffande villkoren för alla svenskar som deltar i frivilligt u-landsarbete.
mot · G8022117 · 1985-01-24 00:00:00 — Motion 1984/85:2117 m. fl. Ökat anslag till regionala utvecklingsinsatser i län drabbades län hårt av företagsnedläggningar och inskränkningar med följd att flera tusen arbetstillfällen försvann. är arbetsmarknadssituationen allvarlig i länet. Därför är det angeläget att de arbetsmarknads- och näringspolitiska insatserna ökar för län. Det statliga anslaget för Regionala utvecklingsinsatser syftar just till att stimulera investeringar för nyföretagande. Vi kan då konstatera att län av det totala anslaget /85 tilldelats 1,5 milj. kr. Denna tilldelning är förhållandevis liten om man ser till länets befolkningsandel samt till regionens problembild. Det bör alltså ske en rättvisare fördelning av detta anslag. Med hänsyn till den svåra arbetsmarknadssituationen för regionen bör län tilldelas ett väsentligt högre anslag för Regionala utvecklingsinsatser. Detta bör beaktas av regeringen vid anslagsfördelningen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om anslaget för Regionala utvecklingsinsatser för län. (s) ()
mot · G8022118 · 1985-01-24 00:00:00 — m. fl. Lokalisering till av den centrala myndigheten för AMU beslutade om en ny organisation för den särskilt anordnade arbetsmarknadsutbildningen (AMU). Den nya organisationen skall anordna utbildning som beställs av i första hand länsarbetsnämnderna men även av företag och förvaltningar. skall ta ställning till lokaliseringsort för den centrala myndigheten för AMU, vars främsta uppgift blir att ansvara för uppföljning av utbildningens kvalitet och det ekonomiska resultatet av verksamheten. Den centrala myndigheten för arbetsmarknadsutbildningen (AMU) bör placeras i . har tidigare konstaterat att de sydsvenska länen genomgående har ett lägre antal statsanställda i förhållande till folkmängden än riksmedeltalet. En ökad lokalisering av ny statlig verksamhet bör därför ske till län. Detta skulle överensstämma med tidigare uttalande att sydöstra , vari ingår, skall ha hög prioritet vid fortsatt lokalisering av statlig verksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att den centrala myndigheten för arbetsmarknadsutbildningen (AMU) skall lokaliseras till . (s) ()
mot · G8022122 · 1985-01-24 00:00:00 — Motion 1984/85:2122 Införande av ett utvecklingsår för löntagare Vi lever i ett samhälle som förändras . Dessa snabba förändringar ställer krav på individen i form av utbildning och nya satsningar i livet. är det svårt att förena arbetslivets krav och försörjningsbörda när det gäller familjen. Framtidens samhälle måste vara flexibelt. I framtidens samhälle kommer andra arbetsinsatser att värderas arbetsinsatser som ligger vid sidan av det egentliga förvärvslivet. Livskvalitet kan värderas på olika sätt, ett sätt är att ha ett intressant arbete, ett annat är att få tillfredsställelse i sin fritid. Livskvalitet är också att kunna bryta de invanda rutinerna och göra något annat en period av sitt liv. När vuxenutbildningsreformen växte fram diskuterades även s. k. sabbatsår. Tanken var då att alla borde ha rätt till ett sådant år under sin yrkesverksamma tid under förutsättning att det åtminstone delvis ägnades åt studier. Utvecklingen har varit sådan att det finns skäl att åter aktualisera frågan. Förutsättningen är givetvis att det skulle vara de förvärvsarbetande som fick med betald ledighet med vissa krav på utbildning. Förslagsvis borde minst en fjärdedel av året användas till någon form av schemalagda studier för den personliga utvecklingen. Det vore lämpligt att lägga in utvecklingsåret i åldrarna . Utvecklingsåret borde vara ekonomiskt fristående från andra reformer, men det kunde kombineras med andra reformer i utnyttjandet. Ur sysselsättningens synvinkel blir det fördelaktigt att ha vakanser i arbetslivet. Utvecklingsåret finansierar den anställde själv genom att under de övriga yrkesverksamma åren erlägga ett visst belopp per arbetad timme. Människan arbetar av sitt liv. Om man erlägger en avgift på . per arbetad timme skulle man nå till ca . som i dagens värde skulle täcka LO-genomsnittet gott och väl. Medlen skulle placeras i en fond. Arbetsförmedlingen skulle fungera som samlande instans. Studieförbunden, skolväsendet, fackföreningsrörelsen och arbetsgivarna skulle naturligtvis samråda om uppläggningen av studier och ledighet. Utnyttjaren av reformen skulle skyddas av lagen om anställningsskydd. I första hand är reformen till för att utveckla den enskilde individens personliga kvaliteter och frihet. Reformen bör också ge goda effekter för arbetsmarknaden. Mot bakgrund av det anförda yrkar jag att hos regeringen anhåller om en utredning av frågan om ett utvecklingsår för anställda. minab/gotab 1985
mot · G8022129 · 1985-01-25 00:00:00 — 1984/85 2129-2136 m. fl. Många olika åtgärder kan behöva vidtas för att öka möjligheterna att få arbete. Målsättningen måste vara arbete åt alla i en god arbetsmiljö. Alla tillgängliga möjligheter måste tas till vara för att minska arbetslösheten. Arbetsförmedlingen måste vara så effektiv som möjligt. Men ofta upplevs arbetsförmedlingen som byråkratiserad och med dålig effektivitet. Det framstår då som orimligt att förbjuda privat arbetsförmedling som vi vet att så många går arbetslösa. Alla möjligheter måste användas. En konkurrerande privat arbetsförmedling skulle med säkerhet leda till att fler får arbete. skulle troligen denna konkurrens leda till att den offentliga arbetsförmedlingen stimuleras till större effektivitet och därmed också bidra till att fler får arbete. bör bli tillåten i och få verka jämsides med den offentliga arbetsförmedlingen och på samma villkor. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär förslag från regeringen innebärande att privat arbetsförmedling skall tillåtas och få verka jämsides med den offentliga arbetsförmedlingen och på samma villkor som denna. () () 1 1984/85.
mot · G8022132 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. Åtgärder mot oseriösa fastighetsägare På grund av den snabba värdestegringen på fastigheter och har fastighetsmarknaden blivit föremål för omfattande spekulationsaffärer. Det har medfört att vi fått en rad fastighetsägare som struntat i fastighetsförvaltning och underhåll. Detta har drabbat hyresgästerna i dessa fastigheter. Problemet för hyresgästerna är att det är så svårt att med dagens lagstiftning komma till rätta med fastighetsägare som missköter sina hus. Det har förekommit fall av ren vanvård av fastigheter där rättsprocessen dragit ut över . Det beror på att äganderätten har en så stark ställning i lagstiftningen att hyresgästernas och samhällets intresse av välskötta fastigheter kommit i andra hand. Det kan inte vara rimligt att hyresgästerna skall vara så oskyddade att de tvingas leva i grovt vanvårdade fastigheter på grund av att den rättsliga processen tar så innan samhället kan ingripa. För att förebygga att sådana situationer uppstår tillämpas en mer långtgående tillståndslag . Man har skärpt kraven på den som vill förvärva en fastighet, och en långtgående kontroll görs av förvärvarens förutsättningar att förvalta fastigheten på ett för samhället godtagbart sätt. Men den skärpta tillståndslagen hjälper inte de hyresgäster som redan bor i fastigheter med oseriösa fastighetsägare. Här måste kommunerna få möjligheter att i samband med vanvård av fastigheter snabbt ta över skötseln av dem. Det krävs således ändringar i lagstiftningen så att hyresgästernas och kommunernas ställning stärks. Bättre möjligheter för kommunerna att snabbt ta över skötseln av vanvårdade fastigheter skulle kunna åstadkommas genom ändringar i t. ex. expropriations- eller bostadsförvaltningslagen. Regeringen borde skyndsamt göra en översyn. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sägs om en översyn av lagstiftningen i syfte att stärka kommunernas möjligheter att i samband med vanvård av fastigheter snabbt ta över skötseln av dessa. () ()
mot · G8022134 · 1985-01-25 00:00:00 — Ändring av dispositionsplanen för Manillaskolan på i är en välkänd specialskola för döva och hörselskadade. Skolan har försökt att anlägga en ordentlig idrottsplats inom skolans område. En väl fungerande idrottsanläggning är utomordentligt betydelsefull för skolans elever bl. a. med tanke på dövas stora kontaktbehov. Skolledningens ansträngningar att få anlägga denna idrottsplats stöds av , , och skolans föräldraförening. Två olika förslag, alternativ A och alternativ B, föreligger för placering av den planerade idrottsplatsen, vilket framgår av bifogade plan. Enligt och personal har alternativ A stora nackdelar, nämligen: En riskabel sprängning måste utföras till gymnastikbyggnaden som är K-märkt. Området runt planen måste inhägnas med ett högt staket så att bollar inte sparkas ut på den kraftigt trafikerade stora vägen eller på gymnastikhuset och skolgården. Fotbollsplanen och övriga anläggningar håller inte reglementsenliga mått för ungdomsfotboll och idrott. Väljer man emellertid alternativ B elimineras dessa nackdelar varjämte följande fördelar vinns: Skolans vackra parkområde mellan gymnastikbyggnaden och kan bestå och stora vackra träd bevaras. I stället utnyttjas den gamla s. k. rektorsträdgården som består av outnyttjad delvis ganska vildvuxen mark. Ingreppet i naturen blir mindre och idrottsanläggningen mindre iögonfallande. En befintlig boll- och lekplan för yngre elever kan finnas kvar. En plan enligt alternativ B håller reglementsenliga mått, vilket ökar möjligheterna till kontakt och integrering med hörande elever för meningsfullt idrottsutbyte. Samtliga lokaler för idrottsaktiviteter kommer att ligga i anslutning till varandra och endast ett högt stängsel mot ena kortsidan erfordras. Även om , vilket ännu inte skett, skulle bifalla framställningen att placera idrottsplatsen enligt alt. B, har förvaltningen inte befogenhet att frångå dispositionsplanen för som fastställdes av 1964. Enligt min uppfattning vore det olyckligt om en fastlåst dispositionsplan skulle hindra Manillaskolan från att anlägga en idrottsplats på det mest lämpliga stället. Med stöd av vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ändring av dispositionsplanen för . 1984/85:2134 12
mot · G8022135 · 1985-01-24 00:00:00 — Bestämmelser om närmiljöns tillgänglighet för handikappade Byggnadsstadgans 42 a § reglerar tillgänglighet för handikappade i offentliga byggnader, bostäder och arbetslokaler. Däremot finns inga regler om tillgänglighet i den yttre miljön. För personer med funktionsnedsättningar uppstår stora problem när de skall förflytta sig i samhället. Trottoarkanter utan nedsatt kant vid övergångsställen, trappor i gångvägar och gångar under vägen, dålig belysning i mörka passager, anvisningstexter med liten stil och otydlig färgsättning försvårar eller omöjliggör framkomlighet för rörelsehindrade och synskadade personer. Frågan om den yttre miljöns utformning med hänsyn till handikappades behov har tagits upp av flera utredningar, bl. a. har gjort en särskild bilaga "Handikappades gångvägar" där man belyst vikten av att kommunikationsvägarna till och från de allmänna färdmedlen inte utgör hinder för resande med funktionshinder. Såväl planverket som har informerat om vikten av tillgänglighet i tätortsområdenas miljö. Informationsverksamheten har emellertid inte resulterat i en allmän efterlevnad av målsättningen om ett samhälle tillgängligt för alla. Konsekvensen blir att insatser för handikappade i boende, offentliga byggnader och arbetslokaler begränsas genom att omgivande miljö hindrar människor att förflytta sig utomhus. Integrering av människor med handikapp förutsätter en genomtänkt planering av hela samhället. Brister i en länk av kedjan av samhällets åtgärder medför svårigheter och ökade servicekostnader i andra led, t. ex. ledsagarservice, hemtjänst och färdtjänst. Vi finner det angeläget att tillgängligheten i den yttre miljön säkerställs av en lagstiftning motsvarande den som gäller för fastigheter och allmänna färdmedel. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att hos regeringen begär förslag för att i lagstiftningen införa bestämmelser om närmiljöns och gångvägars tillgänglighet för människor med handikapp.