mot · G802891 · 1985-01-21 00:00:00 — m. fl. De elanvändningsprognoser sorn låg till grund för utarbetande av det program för utbyggnad av kärnkraften som genomförs har helt slagit fel. Inför folkomröstningen presenterades bedömningar (energiproposition) enligt vilka elanvändningen 1985 borde vara . Vi kan nu konstatera att elanvändningen i stället kommer att ligga på . Den elanvändningsnivå som man nu ligger på har i hög grad åstadkommits genom en forcerad utbyggnad av elvärmen. Genom kraftigt rabatterade elpriser lockar elproducenterna konsumenterna att gå över till elvärme även i situationer där under mer normala betingelser andra alternativ hade varit lämpligare. Verkligheten är att elproducenterna tvingats till något av en elrea för att få avsättning för sin produktion. De elpriser som tillämpas bygger på det faktum att kärnkraftverken, precis som vattenkraftverken, har höga fasta och låga rörliga kostnader. Det lönar sig således att sänka priserna till en nivå som ligger lägre än vad som motsvarar en långsiktig marginalkostnadsprissättning, om det krävs för att hålla uppe konsumtionen. Så länge intäkterna ligger högre än de rörliga kostnaderna uppnår man större lönsamhet än vid stillestånd. Den rådande situationen inger betänkligheter ur flera synpunkter. Kärnkraftverkens kapitalkostnader finansieras uppenbarligen i vissa fall inte av intäkterna av verkens produktion utan av överskott från andra produktionsenheter, i första hand de mycket lönsamma vattenkraftverken. Den dumpade energimarknad som skapas genom elöverskottet innebär stora svårigheter för alternativa energikällor och energibesparande investeringar som kräver kostnadstäckning för samtliga sina kostnader för att komma till stånd. Kärnkraften lägger något av en död hand över såväl energihushållning som utveckling av alternativa energikällor. Mot denna bakgrund är det mycket tvivelaktigt om det är samhällsekonomiskt försvarbart att genomföra nya större investeringar i kärnkraften. meddelade vattenfallsverket att man är tvingad att genomföra en större ombyggnad av kärnkraftverket i . har drabbats av ständiga läckageproblem i ånggeneratorerna beroende på korrosionsskador. Mindre kvantiteter av radioaktivt vatten har läckt ut. har man hållit aggregatet i drift genom provisoriska reparationer, framför allt genom att plugga igen läckande tuber. Grundorsakerna bakom de onaturligt omfattande korrosionsskadorna har man dock inte kunnat komma åt. har därför krävt att ånggeneratorerna skall bytas ut. Det innebär ett mycket omfattande ingrepp och investeringarna är kostnadsberäknade till 1 170 milj. kr. Enligt är ombyggnaden av Ringhalsverket företagsekonomiskt lönsam. Det borde dock finnas anledning att låta en ytterligare investering i kärnkraft av denna storleksordning föregås av en mera omfattande bedömning. En viktig analys som givetvis måste göras är säkerhetskonsekvenserna framför allt för den personal som skall genomföra ombyggnaden. Det borde också finnas anledning att analysera investeringen inte bara ur företagsekonomisk, men också ur samhällsekonomisk synpunkt. En sådan samhällsekonomisk analys borde klarlägga för- och nackdelar med att i stället använda motsvarande resurser för energihushållning och utveckling av alternativa energikällor och belysa vilket av de bägge alternativen som är gynnsammast för samhället med hänsyn till bl. a. vikten av att underlätta en kärnkraftsavveckling senast . Vidare bör man beakta att enda avsättningsmöjligheten för ytterligare elproduktion är mera elvärme. Detta gör vårt elsystem ännu mer köldkänsligt. Om 2:s elproduktion på ca skall användas som elvärme, så krävs vid kall väderlek en effekt på bortåt 2 000 MW. svarar bara för ca en tredjedel av detta. Vi har fått en praktisk demonstration på att vi inte har någon överkapacitet när hela har det kallt. Detta innebär att för att värmeabonnenterna skall ha en rimlig trygghet så borde ombyggnaden av kompletteras med kondenskraft eller gasturbin på i storleksordningen 1 300 MW. Kostnaden för 1 300 MW toppkraft är i investering minst ett par miljarder. Bränslekostnaden per kWh . Det är osannolikt att det då ens blir företagsekonomiskt lönsamt. Med hänsyn till att ägs av det statliga vattenfallsverket utan utomstående intressen borde det inte vålla någon svårighet att tillse att frågan om framtid löses med utgångspunkt från en mera övergripande samhällelig bedömning. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar att hos regeringen hemställa om en analys av planerna på att byta ånggeneratorer i ur säkerhetsmässig, energipolitisk och samhällsekonomisk synvinkel innan ytterligare investeringar tillåts. () () ()