mot · G8021469 · 1985-01-24 00:00:00 — m. fl. Sysselsättningsproblemen har varit och är stora på de flesta håll i landet. Trots att konjunkturerna är bättre finns en kvardröjande arbetslöshet som ligger på en nivå som inte kan accepteras. Bergslagsområdet, däribland , är speciellt utsatt. I området har kraftiga strukturförändringar inom basnäringarna, främst järn- och stålindustrin samt pappers- och massaindustrin, resulterat i företagsnedläggelser, hög arbetslöshet och ogynnsam befolkningsutveckling. Stora insatser har gjorts för att hålla sysselsättningen i länet uppe. Uppåt 10 000 personer har kunnat beredas arbete eller utbildning genom arbetsmarknadspolitiska insatser. Trots det är emellertid problemen i länet stora. Det gäller hela Bergslagen. Det gäller också i hög grad . av industrisysselsättningen i länet finns inom utsatta basnäringar. Bara har en högre andel sysselsatta inom basindustrin. Problem på arbetsmarknaden märks på flera olika sätt. De registreras enklast och snabbast i arbetsmarknadsstatistiken. Arbetslöshetsstatistiken för visade mycket höga siffror för länet. Det var 7 402 personer som var arbetslösa, och till det fick läggas 9 332 personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Antalet lediga platser var enbart 513 stycken. Det innebär 14 sökande på varje ledigt arbete. Även vid en jämförelse med riket är arbetslöshetssiffrorna oroväckande höga. Arbetslösheten i riket låg på medan hade . I riket fanns i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. För länet var siffran . Sammanlagt var siffran i riket och i länet . Det är egentligen bara ett län som har högre siffror än , nämligen . Det bör noteras att arbetsmarknadssituationen har förbättrats jämfört med . Det gäller hela riket och även . Men länets relativa situation har inte förbättrats. har, tillsammans med och möjligen , den högsta arbetslösheten i landet. Till det kan läggas att länet har den högsta andelen förtidspensionerade i riket. Antalet förtidspensionärer i närmar sig 15 000. Industristatistiken visar också att det rör sig om en mycket kraftig nedgång av industrisysselsättningen i länet. Den senare siffran avser 1983. Då låg antalet industrisysselsatta i på 32 127. Det är den lägsta siffran som registrerats. var minskningen 2 628 eller . har mera än 4 000 industrijobb försvunnit. Minskningen av industrisysselsättningen har möjligen dämpats under 1984 tack vare bättre konjukturer. Faktum kvarstår dock. Industrisysselsättningen i har minskat mycket kraftigt . Befolkningsutvecklingen är en annan indikator på arbetsmarknadsproblemen i . Hela Bergslagen minskade sin befolkning under både 1983 och 1984. Befolkningen i riket ökade . 1 Bergslagen minskade invånarantalet med 0,7 %och för var nedgången ännu kraftigare eller . I absoluta tal minskade befolkningen i med 1 226 personer 1983 och med 1 016 personer 1984. Det är bara ett län () som har haft en större befolkningsminskning än . Av länets kommuner är det f. n. främst och som drabbats. befolkning minskade med 600 personer, vilket torde vara högst i landet. tillhör just nu de två tre hårdast drabbade länen i landet. Inom länet görs stora insatser för att utveckla nya verksamheter som kompensation för de arbetstillfällen som försvinner. En förnyelse sker också av länets näringsliv. Många nya verksamheter sätts i gång. På kort sikt kan emellertid de nya verksamheter som kommer i gång inte tillnärmelsevis väga upp den sysselsättningsnedgång som sker främst inom basnäringar. På finns emellertid goda förhoppningar om en bättre balans. Det är utomordentligt angeläget med statliga insatser dels för att lösa de akuta problemen, dels för att bidra till en snabbare utveckling av nya jobb i . Insatserna måste göras över ett brett fält. Här följer exempel på områden där staten kan medverka till en bättre regional utveckling i . Basindustrierna kommer även framöver att ha avgörande betydelse för utvecklingen i . En ekonomisk politik som främjar utvecklingen inom järn- och stålindustrin samt pappers- och massaindustrin är därför grundläggande. Strukturfrågorna och ägarförhållandena inom basindustrin måste också ägnas stort intresse. Skogsindustrifrågorna i Söderhamnsområdet bör ägnas speciell uppmärksamhet. Utvecklingen av småindustrin måste stimuleras. Utvecklingsfondens möjligheter att förse småindustrin med riskkapital bör förstärkas. bör ges utvidgade ekonomiska ramar för lokaliseringsstöd, glesbygdsstöd och projektverksamhet. Det är också väsentligt att länen får disponera de regionalpolitiska medlen i så fria former som möjligt. Det är viktigt att länet även framöver får ingå i det regionalpolitiska stödområdet. kommun och de östra delarna av bör placeras in i stödområde C. Transportstödet bör också gälla för transporter till sjöss och för de varuslag som får transportstöd vid landtransporter. Långsiktigt intressanta teknikutvecklingsmöjligheter bör tillvaratas inom länet. Det gäller bl. a. utvecklingen av plasmaprocessen i . Det gäller också inrättandet av VUC i . Ageve i bör ges vidare möjligheter till utveckling av produkter inom transportsektorn. På energisidan är det angeläget att arbetet med att introducera gas i från och drivs vidare. Edängeforsen i Ljusnan bör byggas ut. Framtida vinster bör stanna inom länet och användas för att utveckla ny industriell verksamhet. Länets mineraltillgångar bör undersökas och tillvaratas för att skapa arbete. Större del av statens prospekteringsmedel bör läggas till . Norrlandsstödet till länets jordbruk bör utformas så att sysselsättningen inom jordbruket kan upprätthållas. Turismen i länet bör utvecklas. Länets primära rekreationsområden Ljusnandelen och nedre bör utvecklas med hjälp av statliga medel. /är en viktig resurs för länets utveckling. Det är väsentligt att högskolan får behålla en bas av lärarutbildningen. Det är vidare angeläget att högskolan byggs ut på nya områden främst med en YTH-linje för kontor och distribution och en linje för fastighetsförvaltare. bör tillföras statliga medel till en tjänst som hemslöjdskonsulent för hård slöjd. På den statliga sidan bör bl. a. broarna vid Ljusnan tidigareläggas för att stimulera byggsysselsättningen. Projekteringsbidraget för att stimulera kommunerna att ta fram beredskapsobjekt bör återinföras. Det är också önskvärt att arbetsmarknadsmedlen kan sättas in i mera långsiktiga projekt. En teknik med paket som får genomföras med beredskapsmedel bör prövas. De uttalanden om decentralisering av statlig verksamhet som görs av regionalpolitiska utredningen bör konkretiseras i den efterföljande propositionen. Olika statliga indelningar bör anpassas till länsindelningen. Det gäller t. ex. och riksradions regionala organisation. Med åberopande av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om åtgärder för att främja regional utveckling och sysselsättning i . () AXEL () ()