mot · G8022769 · 1985-01-25 00:00:00 — 1984/85:2769 m. fl. har betecknats som ett krislän. Dess värre måste man konstatera att denna negativa karakteristik kvarstår. Den socialdemokratiska regeringspolitiken har, som väntat, ingalunda åstadkommit någon total förbättring av situationen i . De grundläggande problemen finns i stort sett kvar - såväl i samhällsekonomin som i den värmländska arbetsmarknaden. För att råda bot på detta krävs en ny ekonomisk och näringsfrihetsinriktad politik i vårt land. Eljest kan drabbas särskilt illa när konjunkturen åter vänder nedåt, vilket den gör förr eller . Devalveringsvinsterna är då "uppätna. Får vi inte en ny politik kommer den kvarblivna krisproblematiken i att snabbt förvärras. Detta kan låta som en svartmålning och en onödig dysterhet som bara är ägnad att förkväva en spirande optimism i . Men sådant är naturligtvis inte vårt syfte. Vi motionärer, representerande moderata samlingspartiet och på Värmlandsbänken i riksdag, vill naturligtvis i stället bidra till att starkt förbättra förutsättningarna för en god framtid för länets befolkning. Detta låter sig dock inte göras med glättade riksdagsmotioner av socialdemokratisk typ. Det hjälper heller inte med proklamationer av typen krisen är över. Vi anser att man måste se realistiskt på situationen - i liksom annorstädes. Och för är situationen fortfarande allvarlig, den rådande högkonjunkturen till trots. I vårt län har den socialdemokratiska regeringen ingalunda kastat fram några (som i ) för att snabbt ge jobb åt arbetslösa. Trots att länge varit det näst värst arbetslöshetsdrabbade länet i har det i stort sett fått klara sig utan extraordinära statliga insatser. Vad som kommit från nu sittande regering är i stort sett endast sådant som normalt tillkommer ett län med behov av vägbyggnationer och reguljära regionalpolitiska insatser. Beredvilligheten att stötta var onekligen större hos den regering som tillträdde efter maktskiftet 1976. 1 1984/85. Situationen i kan lätt utläsas av arbetsmarknadsstatistik och befolkningstal. Framtidsperspektiven har också satts på pränt av som bl. a. i sitt remissvar till industridepartementet på regionalpolitiska kommitténs betänkande uttrycker stark oro ochser särskilt allvarligt på befolkningsutvecklingen som dess värre är negativ. Vi citerar ur det nämnda remissvaret, daterat : Utvecklingen bekräftar farhågor. Länets flyttningsnetto är negativt främst beroende på ett stort flyttningsunderskott i . uppgick det till ca 430 personer. Efter hand har antalet personer i fruktsam ålder i länet urholkats. Detta har medfört stora födelseunderskott som réducerar folkmängden i länet med i storleksordningen 700-800 personer. Befolkningen har minskat med i genomsnitt 850 personer . Denna snabba minskning inger oro. Den innebär att befolkningsunderlaget för grundläggande servicefunktioner i olika delar av länet rycks undan. Särskilt allvarlig är utvecklingen i länets norra och östra delar, men befolkningsuttunningen fortsätter även i länets västra delar. Det är främst svårigheterna för den värmländska järnhanteringen och stålindustrin under lågkonjunkturåren som ligger bakom befolkningsminskningen i länets Bergslagsdelar. Järngruvorna är nedlagda. Detsamma gäller järnverk. Personalstyrkan vid bruken i , , och har reducerats mycket kraftigt. Den starkt minskade sysselsättningen har lett till stor arbetslöshet och en omfattande utflyttning. I en (m)-motion till årets riksdag redovisas de preliminära befolkningssiffrorna för denna hårt drabbade region. De visar en dyster fortsättning på en befolkningsminskning som fortgått : Regionen är den mest drabbade i länet. av den folkminskning som råkade ut , drabbade de fyra Bergslagskommunerna. I det citerade remissvaret beskriver också arbetsmarknaden: Situationen på arbetsmarknaden i länet är alltjämt mycket besvärlig. Ungdomar och kvinnor har särskilt svårt. Den procentuella arbetslösheten, kvarstående sökande i relation till antal personer i arbetsför ålder, var . Endast hade en högre arbetslöshet. Även när det gäller långtidsarbetslösheten, mer än 3 månader, var länets siffra bland de högsta i landet. Men, säger någon, arbetslösheten har förstås minskat ! Svaret är att så inte skett i realiteten. Arbetslösheten i visar nu ett ännu högre procenttal än i remissvar. är det vilket skall jämföras med riksgenomsnittet på 3,5. Antalet öppet arbetslösa i var (den senast aktuella mätningen när denna motion skrivs) icke mindre än 8 149. var siffran visserligen högre, nämligen 9 982 arbetslösa. Bakom nedgången döljer sig emellertid en konstlad arbetsmarknad, nämligen de s. k. ungdomslagen. Här sysselsätts ca 2 000 ungdomar på halvtid, ett antal som t.o.m. är större än nedgången i den öppna arbetslösheten. Hur mycket bättre hade det inte varit om dessa 2 000 ungdomar haft vanliga arbeten eller - för dem som vill utbilda sig inom industrin - haft lärlingsanställning enligt österrikisk eller liknande modell! Det är ytterst beklagligt, bl. a. för ett par tusen ungdomar i , att den sittande regeringen vägrar införa den verkligt goda form av yrkesutbildning för ungdomar som ett lärlingsutbildningssystem av föreslagen form innebär. Inte ens en arbetslöshetssiffra som inkluderar ungdomarna i ungdomslagen är hela sanningen om arbetslösheten i (eller i landet som helhet). De personer som är föremål för arbetsmarknadspolitiska åtgärder saknar också riktiga jobb - och de är många i . Vi skall återge en tabell över de senaste årsmedeltalen i länet: Öppet arbetslösa 5 080 1 inkl. ungdomslag och rekryteringsstöd Antalet har alltså ökat med drygt 2 000 . Detta framstår onekligen som anmärkningsvärt med hänsyn till den högkonjunktur som rått och fortfarande råder inom skogsindustrisektorn, dvs. de branscher som i hög grad präglar näringslivet och därmed arbetsmarknaden i . De f. n. goda marknadsbetingelserna har emellertid inte förmått lyfta arbetsmarknaden 1* 1984185.3sami. nämnvärt i länet. Det har visat sig att flertalet av länets industrier redan hade arbetskraft nog när högkonjunkturen äntligen kom och inte bara ökade försäljningen och intäkterna för skogsindustrin och även verkstadsindustrin. Det kan också vara så att flertalet av dessa industrier i likhet med andra företag helst avhåller sig från att nyanställa med tanke på den lagstiftning som så länge varit ett hinder för arbetskraftsrekrytering i vårt land. är utan tvekan lidande av detta. Den ännu så länge goda konjunkturen för en betydande del av värmländsk industri och övrigt näringsliv har naturligtvis det goda med sig att företagen nu i allmänhet inte drabbas av förluster utan tvärt om gör hyggliga vinster. I en del företag i skogssektorn är vinsterna mycket goda. Detta innebär givetvis en konsolidering och möjliggör nyinvesteringar. Benägenheten till större satsningar är emellertid svag i det värmländska näringslivet - totalt sett - även om det finns en betydligt ljusare syn än hos värmländska företagare och chefer inom industrin. i ser emellertid allvarligt på sysselsättningsproblematiken. I remissvaret heter det: När det gäller sysselsättningen pekar prognos på en långsiktig tillbakagång såväl för den totala sysselsättningen som för industrisysselsättningen. är tveksam till om den traditionella näringspolitiken och arbetsmarknadspolitiken kan lösa sysselsättningsproblemen i landet. Detta är ett allvarligt nationellt problem som sett i ett regional-politiskt perspektiv gör det extra svårt att nå de regionalpolitiska målen för skogslänen. och omvärlden är inne i en brytningstid. Till fördel för ? Det är mycket möjligt att man kan och bör tala om en brytningstid där elektronik, automation och datateknologi kommer att förändra samhället i ännu snabbare takt än vad som skett under . Vi ser redan nu en antydan till vad somliga kallar "kommunikationssamhället och andra kallar "informationssamhället. Datateknologin ger nya arbetstillfällen Vad dessa begrepp kommer att betyda rent praktiskt är det ännu ingen som bestämt vet. Men det står fullt klart att datateknologin kommer att medföra omvälvande förändringar i vårt samhälle och arbetsliv. län - eller kanske just i detta län med den blandade struktur som utgör. Det är nämligen uppenbart att datortekniken kan innebära fördelar för glesbygden likaväl som för tätorternas och storstädernas servicekoncentrat. Datatekniken kan med andra ord ge möjlighet till en omfattande småföretagsamhet i glesbygd. betecknas i regionalpolitiska avseenden som ett skogslän. Det är riktigt. Men inrymmer också bördig jordbruksbygd. Vidare finns i länet åtskilliga expansiva tätorter och - icke minst - många industriföretag av växlande storlek med avancerad teknik och mycket yrkeskunnande. Det är en god grund att bygga vidare på. Och näringsliv och invånare måste nu ges bättre möjligheter att från början komma in i det nya informationssamhället och ta vara på dess möjligheter till sysselsättning och ökat välstånd. Denna utvecklingsfas måste bli verklighet i om befolkningsminskningen skall bringas att upphöra. har det blivit 4 100 färre invånare i länet. Enbart uppgick minskningen till 700 personer. Det allvarligaste i bilden är att det främst är ungdomar som flyttat ut. Det kan i och för sig vara ett led i en ung människas utbildning och utveckling att pröva sina vingar och komma ut i världen. Men skall ett län, en region eiler en kommun utvecklas måste det finnas ungdom i tillräcklig omfattning som bygger vidare. Det innebär att såväl antalet som andelen ungdom måste öka både genom återflyttning och inflyttning. I pågår emellertid en ständig åderlåtning av gruppen ungdom i åldern . är minussiffran över 2 000 i länet. Det är dess värre ingen överdrift att säga att flertalet av kommunerna i härvidlag förblöder. Det är företagsamheten som måste vända strömmen. Nyföretagandet som oftast börjar i små företag måste komma i gång på allvar. Det finns ett embryo till en sådan utveckling där länets utvecklingsfond är starkt engagerad. Det måste också bli en vidareutveckling av de redan befintliga små och medelstora företagen i alla de branscher som kan anses ha framtiden för sig. Vissa regionalpolitiska satsningar från statens sida kan här bli till hjälp. Objekten är många. Här finns verkstadsindustrin, stålindustrin och skogsindustrin som en bas. Här kan datateknologin ge sysselsättning i småföretagsamhet även i det som i dag är glesbygd. Här kan turismen utvecklas till en mycket omfattande näring. finns minst 5 000 direkt engagerade i denna företagsamhet som hör till den s. k. privata tjänstesektorn. Även den offentliga tjänstesektorn kommer att finnas kvar i morgondagens samhälle. Men det bäddar för grova missräkningar om man i skulle sätta sin tillit främst till sysselsättningsökning på det offentliga området vars kostnader bärs upp av skatter. I morgondagens samhälle måste skattetrycket minska, eljest går incitamentet till företagsamhet och ökade arbetsinsatser förlorat. Vi kan göra en lång lista på det som är utvecklingsbart - och måste utvecklas - i . Vi har nämnt några exempel. På näringsområdet skall vi nämna ytterligare två: vattenkraften och jordbruket. Vattenkraften har betytt och betyder mycket för . Den nära tillgången till billig energi är en förutsättning för ett expansivt näringsliv, främst den tunga industrin, den som är signifikativ för . Och mera energi behövs. Det gäller nu att ta till vara även de outbyggda vattenkraftsresurser som är lämpliga. Två stora objekt står i förgrunden: och . Vi anser mycket bestämt att båda dessa projekt måste förverkligas . Tillstånd bör ges till bådadera i ett sammanhang möjligt, så att en samordning kan ske i utbyggnaden. Det ger i första hand en mycket stor och framför allt betydelsefull sysselsättningsvolym i norra . måste det förenas med en satsning på turismnäringen i denna nordliga del av länet. Det skall då nämnas att är berett att ikläda sig garantier för en turismanläggning i intill . Företaget satsar ca 100 milj. kr., och anläggningen ger ca 100 årsarbeten. Ger klartecken för utbyggnad av förverkligas också turismprojektet på . Vi finner detta mycket angeläget. Projekten är i sin kombination en förutsättning för att ungdomar över huvud taget skall bli kvar i denna nordliga del av länet där arbetslösheten är exceptionellt hög och där det knappast tillkommit några nya arbetstillfällen . Jordbruket i har stor betydelse för sysselsättningen i länet. Jordbruksnäringen bedrivs i stor utsträckning i kombination med annat arbete, skogsbruk eller annan näringsgren. Ca 13 000 personer arbetar i jord- och skogsbruk. En stor del av dessa har också förvärvsarbete inom industri eller i annat yrke. Härvidlag skall observeras att en större del av de värmländska jordbruksfastigheterna är små och ansedda som icke bärkraftiga. Kombinationen med annan inkomst är alltså given. Den möjligheten måste stå öppen även . Det är inte nödvändigt att lantbruksnämnden med hänvisning till jordförvärvslagen ständigt skapar större enheter genom sammanslagningar. Tvärtom är det angeläget att små enheter får bestå när det finns köpare som vill bosätta sig på salubjudna mindre jordbruksfastigheter och bruka dessa, vilket lagstiftningen förutsätter. Människor som vill förvärva småjordbruk och bosätta sig på dessa måste själva få avgöra om de vill och kan försörja sig på dessa med hjälp av sidoinkomster. Vi vill framhålla detta som vår bestämda mening. Och det finns stöd i gällande jordförvärvslag för ett hänsynstagande till regionala strukturer. I själva verket är bibehållandet av små jordbruksfastigheter en förutsättning för att begreppet en levande landsbygd skall ha reell innebörd även . När sammanslagningar av jordbruksfastigheter sker blir de avstyckade mangårdsbyggnaderna ofta eller kanske oftast fritidsbostäder. Många mangårdsbyggnader blir stående tomma. Oavsett vilken av dessa båda följder sammanläggningen (strukturrationaliseringen) får, blir resultatet ännu ett steg på vägen till utarmning av en bygd. I håller en mängd bygder på att utarmas just genom jordbrukets strukturrationalisering. Vi motsätter oss en sådan politik och anser att jordförvärvslagen måste liberaliseras, dvs. ändras så att en omfattande nyinflyttning av bofasta familjer på landsbygden underlättas. Detta kan också ske genom en ändring av gällande regler i fastighetsbildningslagen. Vi förutsätter nämligen att jordbrukets strukturrationalisering i viss utsträckning kommer att fortgå, dvs. bärkraftiga enheter kommer att skapas genom sammanslagningar. När detta sker är det angeläget att möjligheter skapas till nyinflyttning av bofasta familjer i de fall mangårdsbyggnader blir avstyckade och utbjudna till försäljning. Familjer och andra som efterfrågar sådana äldre bostads- och ekonomibyggnader i syfte att bosätta sig på landsbygden, vill oftast också äga ett stycke mark för att exempelvis ha en mindre odling eller kunna hålla husdjur som får och hästar. För sådana ändamål krävs några få hektar mark intill Men oftast vägras vederbörande en sådan fastighetsbildning. När det gäller gårdstomtens omfattning i den nya fastighetsbildningen är det lantmäterimyndigheten som är beslutande. Vanligen blir det endast ett par tre tusen kvadratmeter tomt, även om köparen av de överblivna byggnaderna (som skall användas till bostad m. av säljaren erbjuds köpa även några hektar mark. Enligt uppgift är det mera sällan som en lantbruksnämnd lägger hinder i vägen för en större tomtavstyckning. I stället är det lantmäterimyndigheten som bestämmer att den nya fastigheten skall ha en begränsad gårdstomt. Därmed minskas intresset hos familjer som gärna vill flytta ut från en tätort för att bosätta sig på landsbygden. I stället blir den avstyckade mangårdsbyggnaden ofta fritidsbostad. Vi ser inte fritidsboendet på landsbygden som någon nackdel. Men det är mycket beklagligt när det sker på bekostnad av fastboende. Den restriktivitet som lantmäteriverket som regel uppvisar och praktiserar är oftast helt onödig och naturligtvis till förfång för landsbygden och dess framtid. Det förefaller också som om lantmäteriförrättaren inte har egentligt stöd i lagen för den restriktivitet vi här beskrivit. Vissa rättsfall tyder på detta. För att praxis skall bli annorlunda torde det emellertid vara nödvändigt med en lagändring enligt de syften vi här beskrivit, och som skulle leda till bättre förutsättningar för människor att leva och verka på landsbygden. Åkermarken och det öppna landskapet Vad vi här anfört i synpunkter och förslag beträffande jordförvärvslagen och fastighetsbildningslagen anser vi betydelsefullt för jordbruksnäringen i som helhet. Möjligheten att behålla den nuvarande åkerarealen och därmed det öppna odlingslandskapet - vilket är av stor betydelse för turismnäringen liksom för värmlänningarnas egen trivsel och rekreation beror i hög grad på vilken struktur jordbruksnäringen ges. Självfallet är det vår strävan att ge jordbruket de bästa förutsättningar för att ge goda inkomster åt utövarna. Det är emellertid betydelsefullt att slå vakt om kombinationsjordbruken och de möjligheter dessa ger för bibehållandet av en levande landsbygd i . I samband med detta vill vi även framhålla de möjligheter till sidoinkomstersom turismen kan ge landsbygdsbefolkningen. Det finns t. ex. mångas, k. överskottshus i landsbygden, ofta ägda av jordbrukare. Men dessa är liksom fritidshusägare som är bosatta i tätorter- alltmer obenägna att hyra ut de lämpliga stugorna genom stugförmedlingar. Skälet är att hyresintäkter överstigande . måste tas upp till beskattning. När den gränsen uppnåtts är det allt färre som hyr ut stugorna på öppna marknaden. Höj det skattefria beloppet Detta är hämmande på turismnäringen i alla delar av landet. I är det särskilt påtagligt, framhåller länets turistrådschef. Samfällda aktioner har gjorts till riksdag och regering för att en höjning av det skattefria intäktsbeloppet skall beslutas. föreslog i sitt betänkande SOU 1982:23 att det skattefria beloppet skall höjas till . Detta var 1982. I dagens läge ter sig en höjning till . skälig med tanke på inflationen sedan förslaget lades av fritidsboendekommittén. Vi finner en sådan höjning angelägen av flera skäl men nöjer oss med att föreslå att beslutar höja det skattefria hyresintäktsbeloppet till . I denna motion har vi inte tagit upp den väsentliga frågan om utbildningsresurserna i . Detta beror på att vi väckt särskilda motioner om högskoleutbildning m. m. i . Självfallet är utbildningsområdet mycket viktigt och bl. a. en grundförutsättning för att problemen med ungdomsutflyttningen från skall kunna hejdas och vändas till en positiv trend. Vad vi i detta sammanhang särskilt vill understryka är att högskolan i får resurser att vidareutvecklas, bl. a. med en särskild högskoleturismutbildning som är av speciell betydelse för utveckling som turismlän. En starkt positiv utveckling för turismnäringen kommer att innebära tusentals nya arbetstillfällen i . Med hänvisning till det anförda hemställs* att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om nödvändigheten av sysselsättningsfrämjande åtgärder i . () () * Se även motionerna 1984/85:2770-2774.