mot · G90254 · 1985-10-14 00:00:00 — Motion till 1985/86:54 m. fl. Ny skollag m. m. 1985/86:10) I proposition 1985/86:10 föreslås bl. a. att länsskolnämnden skall få en förändrad sammansättning. Genom en utökning av antalet ledamöter från nio till elva bereds ytterligare företrädare för arbetsmarknadens parter plats i nämnden. I en partimotion (1984/85:1554) under allmänna motionstiden från har vi redogjort för vår principiella syn på demokratifrågan på regional nivå. Enligt mening skall utvecklingen ske i länsdemokratisk riktning. Detta innebär bl. a. att tyngdpunkten i hanteringen av betydelsefulla länsfrågor skall flyttas till det folkvalda från de statliga regionala organen. Det förslag som regeringen nu lägger innebär en utveckling i motsatt riktning. De korporativa inslagen i det regionala styrelseskicket förstärks. Detta motsätter vi oss. Förändringen bör gå i en annan riktning. Vi föreslår därför att man nu övergår till en ordning där länsskolnämnden i sin helhet väljs av . Därigenom får man en god återspegling av de politiska meningsriktningarna i länet. Vi kan acceptera att ledamotstalet utökas till elva ledamöter. Därigenom bereds möjlighet till en allsidigare politisk representation. För att bereda arbetsmarknadens parter möjlighet att följa utbildningsfrågorna i länet bör försöksverksamheten med de nuvarande planeringsråden permanentas. Därigenom uppnås en bred och allsidig kontaktyta mellan skola och arbetsliv. Utvärderingar som har företagits visar också att rådén har fungerat bra. Den möjlighet att till länsnämnd knyta särskilda sakkunniga som vi föreslagit i den ovan nämnda partimotionen kan också nyttjas för att utveckla kontakterna skola-näringsliv-arbetsliv. En viktig form av kontakter mellan skolan och omvärlden svarar de regionala SSA-sekreterama för. Vi finner det angeläget att denna verksamhet kan fortsätta genom att de fortsättningsvis ingår i nämndens reguljära organisation. Detta bör ges regeringen till känna. I fråga om uppföljningsansvaret för ungdomar ges skolstyrelsen enligt propositionen (s. 59) ett ansvar som begränsas till att hålla sig underrättad om situationen. I övrigt åläggs uppföljningsansvaret hemkommunen utan närmare precisering. Det är naturligt att skolstyrelsen har det fulla ansvaret för ungdomsuppföljningens genomförande. Målsättningen bör vara att åstadkomma en avslutad utbildning. Även om detta inte behöver regleras i lagtext är det angeläget att regeringen i lämpliga former framhåller för kommunerna, att det normalt bör vara skolstyrelserna som handhar uppföljningsansvaret. bör ge regeringen detta till känna. Enligt propositionen (s. 35) skall det inte räcka med elevens önskemål för Mot. 1985/86:54 att medge högstadieundervisning i grannkommun när denna öppnar möjligheten för tillval som ej finns i hemkommunen. Enligt vår mening är denna regel för snäv. Om det inte finns vägande skäl emot bör elevens önskemål tillgodoses. Genom uttalande av bör detta fastläggas. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att antar följande lydelse av 2 kap. 3 § i nya skollagen: skall bestå av elva ledamöter som väljs av . I väljs ledamöterna av kommunfullmäktige i . I väljs sex ledamöter av kommunfullmäktige i och fem ledamöter av . I väljs fem ledamöter av kommunfullmäktige i kommun och sex ledamöter av . För ledamöterna utses lika många suppleanter. Ledamöter föreskriver., 2. att antar följande lydelse av 22 § i gamla skollagen: skall bestå av elva ledamöter som väljs av . I väljs ledamöterna av kommunfullmäktige i . I väljs sex ledamöter av kommunfullmäktige i och fem ledamöter av . I väljs fem ledamöter av kommunfullmäktige i kommun och sex ledamöter av . För ledamöterna utses lika många suppleanter. Ledamöter föreskriver., 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om skolstyrelsens roll för ungdomsuppföljningen, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs rörande permanentning av planeringsråden och SS A-sekreterarna, 5. att uttalar vad i motionen anförs rörande betydelse av elevens önskemål i fråga om högstadieundervisning i grannkommun när denna öppnar möjlighet för tillval som ej kan erbjudas i hemkommunen. () () () ()