mot · G8023029 · 1985-04-01 00:00:00 — i m. fl. Lag om foder (prop. 1984/85:149) I proposition 1984/85:149 föreslår regeringen att lag om tillverkning och handel med fodermedel ersätts med en ny lag om foder. I denna lag föreslås att fodertillsatser som innehåller kemoterapeutiska medel för användning i tillväxtbefrämjande syfte inte längre skall tillåtas. Användning för att förebygga eller bota sjukdom skall dock även fortsättningsvis vara tillåten. Själva lagtexten är från vår synpunkt invändningsfri. Tillsammans med regeringens motivtext innebär dock propositionen att det blir förbjudet att använda kemoterapeutika i tillväxtbefrämjande syfte. Kemoterapeutika är samlingsnamnet för många olika substanser. Antibiotika ingår där liksom andra medel med antibakteriell inverkan. Antibiotika används i endast efter utfärdat veterinärintyg. Därutöver förekommer inblandning av koccidostatika i låg dos i kycklingfoder för att förebygga uppkomsten av sjukdomen koccidios. Det är dessa tillsatser som fortsättningsvis skall tillåtas. Regelmässigt tillsätts i slaktsvins- och kycklingfoder kemoterapeutika i tillväxtbefrämjande syfte. Denna kemoterapeutika har antibakteriella egenskaper vid direktkontakt med bakterierna. Däremot har den inte medicinska egenskaper. Denna kemoterapeutika verkar i djurens tarmkanal och förbättrar matsmältningen genom att bakteriefloran hålls under kontroll. Kemoterapeutikan kan inte upptas i kroppen vid djurens matsmältning utan passerar ut genom tarmen och bryts sedan ned. Medlet har aldrig kommit in i musklerna eller ens i blodomloppet. Detta är skälet till att det inte går att hitta några restsubstanser i kött. Resistensen mot antibiotika kan alltså inte öka. Dessa medel bidrar otvivelaktigt till att förbättra djurhälsan och har använts i och utomlands . Medlen är således väl beprövade. Utomlands förekommer, till skillnad mot i , även att antibiotika används i tillväxtbefrämjande syfte. Den svenska livsmedelskvaliteten är således från denna synpunkt redan mycket god. Effekterna av att förbjuda kemoterapeutika i skulle bli en försämrad djurhälsa, en försämrad lönsamhet i slaktsvins- och slaktkycklingsproduktionen och en försämrad konkurrenssituation gentemot utlandet. Lönsamheten beräknas minska med ca . per slaktsvin och . per slaktkyckling om ett förbud genomförs. Förlusterna för slaktkycklingsproducenterna kan i värsta fall blir avsevärt större, nämligen om besättningen skulle drabbas av klostridier. Stora delar av besättningen riskerar då att slås ut. Den dyrare uppfödningen får slutligen konsumenterna av fläsk och kyckling på ett eller annat sätt betala. Naturligtvis kan varje producent låta bli att använda fodermedel med dessa substanser i. Det är möjligt att vissa konsumenter är villiga att betala det merpris som sådant kött skulle betinga. Att inte förbjuda substanserna förhindrar givetvis inte att en sådan marknadsanpassning kan göras inom slakteribranschen. I propositionen föreslås också att foderkontrollen skall finansieras genom att en avgift skall tas ut. Hur denna avgift skall konstrueras preciserar regeringen inte. Vi vidhåller vår principiella inställning som den kom till uttryck när behandlade avgifter för tillstånd och prövning enligt miljöskyddslagen. Vi anser att fortlöpande myndighetstillsyn inte bör beläggas med avgifter utan bestridas med allmänna medel. Detta bör beaktas vid utformandet av avgiftens konstruktion. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om inblandning av kemoterapeutika i tillväxtbefrämjande syfte, 2. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om konstruktionen av en avgift för foderkontrollen. (m) HANS () (m) () () () () BO () () () () minab/gotab 1985