mot · G8022395 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. Ökade anslag till polisverksamheten, m. m. Moderata samlingspartiet har i en partimotion redovisat sin principiella inställning beträffande den enskildes rättstrygghet i vårt samhälle. I denna motion behandlar vi vissa frågor som aktualiserats genom 1984/budgetproposition. I budgetpropositionen betonar föredraganden det tillfredsställande i att brottsutvecklingen varit tämligen . Denna beskrivning är korrekt endast såvitt avser antal anmälda brottsbalksbrott (ca 805 000) och 1983 (ca 799 000). 1984 beräknas emellertid antalet brottsbalksbrott uppgå till 841 000. Det har alltså skett en markant ökning. Den största ökningen gäller tillgreppsbrott, varvid det särskilt kan framhållas att inbrott i bostad liksom i vind eller källare fortsätter att öka. Även antalet våldsbrott fortsätter att stiga, från ca 76 000 brott 1983 till beräknade 81 000 . Tendensen är likartad vad gäller skadegörelsebrott. Brottsligheten i vårt samhälle tilltar således fortlöpande. Det är också väl känt att den verkliga brottsligheten är av en helt annan storlek än statistiken över antalet anmälda brott utvisar. S. k. offerundersökningar har klarlagt att såväl vålds- som tillgreppsbrott drabbar ett stort antal människor och att många enskilda är djupt oroade över utvecklingen. Det är mot denna bakgrund moderata samlingspartiet betonar vikten av den enskildes rättstrygghet. Det är av avgörande betydelse att medborgarna upplever att statsmakterna tillmäter frågan om deras rättssäkerhet största vikt. Annars riskeras att den enskilde förlorar förtroendet för samhällets brottsskyddande verksamheter och själv vidtar alltmer drastiska åtgärder för sin egen säkerhet. Tendenser till en sådan utveckling finns i och måste inge djup oro. I propositionen uppehåller sig föredraganden i olika sammanhang vid de skadeverkningar den s. k. traditionella brottsligheten ger upphov till. Han understryker att för de drabbade upplevs brotten som allvarliga angrepp på den personliga integriteten och faststlår att de har rätt att kräva stöd från samhället. Dessa synpunkter uppvisar en glädjande överensstämmelse med vad moderata samlingspartiet hävdat. Föredraganden synes dock inte vara beredd att konsekvent agera i enlighet med sitt uttalande. Det finns anledning att här erinra om att som ett resultat av ett förslag i budgetproposition 1983/84:100 överfördes 50 polismän från uppgifter gällande traditionella brott till insatser mot ekonomisk brottslighet. I nu aktuell budgetproposition är flertalet nya tjänster inom polisväsendet avsedda för arbete mot ekonomisk brottslighet och resterande för uppgifter vid SAS:s svävarterminal i . Av tillkommande tjänster inom åklagarväsendet är en helt övervägande del avsedd för bekämpning av ekonomisk brottslighet. Till det sagda skall fogas föredragandens förslag om att antagningen av aspiranter till skall sänkas från 200 till 150. av de här nämnda åtgärderna medför direkt eller indirekt att den enskildes skydd mot traditionell brottslighet minskar. Regeringens stora intresse av att minska den ekonomiska brottsligheten kan till medborgarna förmedla intrycket att ökade skatteinkomster är av större intresse för staten är att enskilda inte skall drabbas av misshandel eller inbrott i bostad. Vi tvingas därför än en gång konstatera att det finns skillnader mellan regeringens ord och dess handlingar vad gäller medborgarnas rättstrygghet. I propositionen betonas vidare att har en straffbar handling begåtts måste påföljder utdömas. Annars mister kriminaliseringen sin trovärdighet och kriminalpolitiken sin genomslagskraft. Rättsväsendets brottsförebyggande effekter blir också mindre. Detta är aspekter som vi tidigare sökt vinna gehör för och vi noterar med tillfredsställelse föredragandens inställning härvidlag. Vi finner det dock angeläget att påminna om att så sent som framlade och genomdrev socialdemokraterna ett förslag i gällande ökade möjligheter till åtalsunderlåtelse. Denna lagändring ger till resultat dels att färre brottslingar åtalas och straffas, dels att många brott inte ens kommer att bli föremål för polisutredning. Till och med om brottet skulle leda till villkorlig dom - en påföljd som i jämställs med fängelse - kan åtalsunderlåtelse ske. En sådan ordning kommer att leda till minskad respekt för såväl lag som rättstillämpande myndigheter. Inte minst ungdomar måste påverkas av dessa förhållanden. Utvecklingen kan endast skapa ökad brottslighet. Detta visar dess värre att det föreligger en diskrepans mellan föredragandens i och för sig lovvärda principresonemang om att brott skall bestraffas, och den faktiska lagstiftning han medverkat till. Rättstryggheten har minskat. Under avsnittet gällande brottsutvecklingen deklareras att många anledningar till brott kan undanröjas genom ett fortsatt arbete på att bygga ett mer rättvist och jämlikt samhälle. Om föredraganden härmed avser ett samhälle med ökade möjligheter till utbildning och minskade inkomstskillnader torde hans teori kräva förtydligande. Just denna utveckling har ju kännetecknat vårt land under de senare decennierna. Trots detta har den totala brottsligheten ökat från 195 000 till 960 000 brott 1983. Såsom moderata samlingspartiet i den tidigare nämnda partimotionen utvecklat talar mycket för att bl. a. bristande normbildning i hem och skola har särskild betydelse för brottsutvecklingen. Vad gäller strafflagstiftningen framhåller föredraganden att vid ny lagstiftning bör straffbestämmelser undvikas, om de inte är nödvändiga, och att befintliga onödiga straffbestämmelser efter hand bör rensas bort. Vi delar denna uppfattning. Å andra sidan gör föredraganden även gällande att det finns behov av straffskärpningar såvitt avser ekonomiska brott. Det är självfallet möjligt att vissa ekonomiska brott förtjänar hårdare straff. Att generellt höja straffnivån för en viss typ av brott är dock förenat med stora risker. Det finns en uppenbar fara för att en sådan metod rubbar den balans som måste finnas i ett lands strafflagstiftning. Det är nödvändigt att straffen för ekonomisk brottslighet inte framstår som oproportionerligt hårda jämfört med straffen för andra brottstyper. Annars kan det inträffa att lagstiftning och straffmätning kommer i konflikt med det allmänna rättsmedvetandet. I propositionen föreslås att endast 150 aspiranter skall antas till . har föreslagit att antalet elever skall öka från 200 till 460. Under budgetåren 1978/79-1984/85 har antalet varierat mellan 200 och 800. Vi menar att starka skäl - exempelvis tillräcklig tillgång på polispersonal och jämn åldersfördelning inom poliskåren - talar för att fler aspiranter bör antas. Antalet aspiranter till bör därför bestämmas till 200. Detta gör det möjligt att öka antalet kvarterspoliser och fotpatrullerande poliser. Vidare skapas bättre förutsättningar för snabbare utredning av brott. Vi uppskattar kostnaden för den ytterligare antagning av aspiranter som vi föreslår till , varför anslaget till skall ökas med detta belopp. propositionen innehåller vidare förslag om inrättande av två tjänster som forskare i ämnet polisforskning vid . Vi har i annat sammanhang föreslagit att det bör inrättas en professur vid . Denna fråga är närmare utvecklad i motion 1984/85:281. I tidigare nämnd partimotion har moderata samlingspartiet berört frågan om främmande makters industrispionage i vårt land. I avvaktan på effektivare metoder att minska detta spionage finner vi det angeläget att stärka den del av polisväendet som skall hindra och uppdaga brott mot rikets säkerhet. Anslaget för denna verksamhet bör därför bestämmas i enlighet med förslag, vilket innebär en ökning gentemot föredragandens hemställan med . I budgetpropositionen föreslås att den lokala polisorganisationen förstärks med 57 nya tjänster. Det övervägande antalet av dessa tjänster är avsedda att användas i arbetet mot ekonomisk brottslighet. Vi menar - mot bakgrund av vad vi ovan anfört om enskildas rättstrygghet - att det är fel att förstärkningar av polisväsendet skall helt låsas till insatser just mot ekonomisk brottslighet. En sådan sned fördelning är inte motiverad med hänsyn till brottsutvecklingen. I propositionen föreslås att en rådgivande nämnd skall inrättas i riksåklagarens kansli. Såsom skäl anför föredraganden att han ser det som "angeläget att den centrala nivån inom åklagarväsendet tillförs ett medborgarinflytande. Vi finner - i likhet med flertalet remissinstanser - att anledning saknas att inrätta en sådan nämnd. Det skäl föredraganden framför har inte sådan bärkraft att det övertygar oss om nämndens berättigande. Vi menar att det får förutsättas att en riksåklagare har tillräcklig kompetens för att utan biträde av lekmän fullgöra sina arbetsuppgifter. Skapandet av en rådgivande nämnd medför endast ytterligare byråkrati och onödiga kostnader. Enligt förslag i propositionen skall åklagarväsendet tillföras nya tjänster, vilka enligt föredraganden är avsedda främst för bekämpning av den ekonomiska brottsligheten. Med hänvisning till vad vi ovan anfört beträffande medborgarnas rättstrygghet och utvecklingen av traditionella brott anser vi att förstärkningen av åklagarväsendet inte skall begränsas till insatser endast mot ekonomisk brottslighet. I propositionen föreslås att nämndemännens ersättning skall förbättras. Det föreslås vidare ett helt nytt system för arvoderingen. Avsikten är att till nu existerande grundarvode skall läggas ett individuellt tilläggsbelopp, som blir beroende av vederbörande nämndemans inkomstförlust då uppdraget fullgörs. Den sammanlagda summan skall begränsas genom att anknytning sker till brytpunkten i skattesystemet. Vi godtar förslaget om ökad ersättning till nämndemännen, men avvisar föredragandens förslag till nytt system för arvodering. Detta kommer att bli administrativt betungande och vidare få den effekten att vissa nämndemän relativt sett kommer att missgynnas. Högre ersättning till nämndemän bör därför utgå i form av generell höjning av grundarvodet. Vad gäller domstolsväsendets personalbehov vill vi i detta sammanhang framhålla att de ökade resurser som kommer polis- och åklagarväsendet till del troligen kommer att leda till en ökning av antalet inkommande mål till domstolarna. Det är därför realistiskt att räkna med att dessa kommer att behöva förstärkningar. Om sådana uteblir kan resultatet endast bli ökade balanser. Vi har i annat sammanhang framfört besparingsförslag gällande /86. Dessa besparingar täcker väl de ökade kostnader som föranleds av våra förslag gällande utbildning av polisaspiranter, inrättande av en polisprofessur och polisverksamheten rörande brott mot rikets säkerhet m. m. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att till för /86 anvisar ett förslagsanslag av , 2. att till Polisverksamheten rörande brott mot rikets säkerhet m. m. för /86 anvisar ett förslagsanslag av , 3. att avslår regeringens förslag om inrättande av en rådgivande nämnd i riksåklagarens kansli, 4. att avslår regeringens förslag om nytt system för arvodering av nämndemän. () () () () () () minab/gotab 1985 79860