mot · G802888 · 1985-01-21 00:00:00 — Motion 1984/85:888 har under detta sekel på ett avgörande sätt med sin elkraft och de stora exportinkomsterna från länets råvarukällor medverkat till hela landets materiella standard. har länet befunnit sig i en nära nog permanent ekonomisk kris som tagit sig uttryck i hög arbetslöshet och stora flyttningsförluster. F. n. råder det högkonjunktur i vårt land, men trots detta befinner sig alltjämt i en mycket svår situation. Arbetslösheten är hög och de flesta kommuner fick även vidkännas en kraftig befolkningsminskning. De av statsmakterna vidtagna åtgärderna har inte på något avgörande sätt bidragit till att förbättra länets svåra situation. Jämfört med t. ex. storstadsregionerna har tyvärr situationen för hela starkt försämrats . Den regionala och inomregionala obalansen har skärpts. De dominerande företagen i är statsägda. Dessa har genom sina tidvisa stora vinster tillfört statskassan mycket betydande belopp. Tyvärr har inte tillräckligt kapital avsatts inom de statliga företagen för vidareförädling av länets råvarutillgångar och för att möta kriser i lågkonjunkturer. Därför har staten tvingats vidta ett flertal rekonstruktioner av de statliga företagen . På vattenkraftens område har den utbyggda vattenkraften i Lule älv tillfört utomordentligt stora vinster som i betydande utsträckning använts till dels investeringar i andra regioner och andra energislag, dels direkt till statskassan. Staten är genom ägare till de stora vattenkraftstillgångarna i . Endast en liten del tillhör andra bolag. Den årliga produktionen av vattenkraft vid kraftstationerna i Lule älv uppgår normalår till drygt . Ekonomiskt motsvarar detta en inkomst på . Nettovinsten av denna kraftproduktion är också ett betydande belopp, men regionen får inte del av detta. För andra kraftföretag i landet gäller i de flesta fall att dessa ägs av kommuner och industriföretag inom berörda regioner. De vinster som sådana kraftföretag lämnar har där kunnat användas för att utveckla och stärka näringslivet och sysselsättningen. Där kraftverksrörelse kombinerats med industriföretag har det oftast visat sig att konjunktursvackor inte påverkat industrin på samma negativa sätt som i övriga företag. De tunga och energikrävande industrierna i statens ägo som finns i skulle med säkerhet aldrig ha varit så hårt drabbade av tillfälliga kriser och konjunkturnedgångar om dessa själva ägt kraftproducerande företag. För att stärka de norrbottniska industriföretagens konkurrenskraft samt på ett samlat och rationellt sätt tillvarata den rikhaltiga mängd av energitillgångar som finns i länet bör därför ett särskilt energiföretag bildas. samlade resurser i bör utgöra grunden för ett sådant energiföretag. På detta sätt skulle de stora energitillgångarna kunna användas för en välbehövlig utveckling av näringslivet. En utredning bör tillsättas som föreslår formerna för ett sådant energiföretag. Energiföretaget kan förslagsvis benämnas . På samma sätt som t. ex. i kan även detta energiföretag bli föremål för börsintroduktion. De norrbottniska kommunerna och industriföretagen bör i första hand förvärva energiföretagets aktier och få del av de ekonomiska vinsterna av vattenkraftsproduktionen. Detta skulle på ett utomordentligt sätt medverka till en förstärkning av regionens näringsliv. Enligt min uppfattning skulle ett norrbottniskt energiföretag få en betydelsefull regionalpolitisk roll. Denna betydelse ökar i ett läge när statsmakterna inte förmår göra andra offensiva regionalpolitiska insatser. presenterade professor en promemoria om den ekonomiska roll som vinsterna från den norrbottniska vattenkraften skulle få för länet. Det är nu dags att inom ramen för en utredning skyndsamt utreda formerna för bildande och börsintroduktion av ett norrbottniskt energiföretag. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om i motionen angiven utredning om bildande av ett norrbottniskt energiföretag samt att förslag därefter föreläggs . minab/gotab 1985