mot · G8022352 · 1985-01-25 00:00:00 — Statliga bosättningslån infördes . Syftet var att skapa förutsättningar för en ökad och tidigare familjebildning, som osunda avbetalningsköp skulle motverkas. Den borgerliga trepartiregeringen avskaffade möjligheten att erhålla statliga bosättningslån. Bosättningslånet var en garanti för lån till unga människor som ännu inte kunnat skaffa sig bankkontakter eller ägodelar som säkerhet för lån. De var också ett uttryck för att samhället hade tilltro också till ungdomar utan rika föräldrar som kunde gå i borgen för sina barn. Det är angeläget att samhället underlättar och ger stöd vid familjebildning. Ett sätt är att möjliggöra för resurssvaga grupper att få långsiktiga krediter för att klara sin bosättning. Det ger förutsättningar för att skapa goda hemmiljöer och bra levnadsvillkor. Sedan bosättningslånen slopades har socialförvaltningarna i allt högre grad fått träda in och bekosta utrustning av bostad för många familjer där bosättningslån, om de varit kvar, hade varit ett alternativ. Förlusterna för de statliga bosättningslånen var mycket små. För perioden 19381979 uppgick de avskrivna lånen till ca 6 milj. kr. (förlustprocent 0,5). behandlade en motion 1982/83:456 angående återinförande av statligt bosättningslån. 1 betänkandet SoU 1982/83:25 anförde man bl. utskottet anser att statliga bosättningslån har en klart social funktion och behövs som ersättning för andra mindre förmånliga krediter, såsom kontokort och avbetalningskrediter. Dessa lån var den bästa kreditform som stod till buds för unga människor som ville sätta bo. Kostnaderna för staten var dessutom ganska marginella. Utskottet anser därför att staten bör återinföra någon form av bosättningslån som kan fylla den funktion som här angivits. Detta bör ges regeringen till känna. bifall till motion 1982/83:456. Den socialdemokratiska regeringen föreslog i proposition 1984/85:51 att bosparlån för ungdomar, knutet till allemanssparande!, införs. Det ger ungdomar som uppfyller vissa sparkrav rätt att erhålla bosparlån. Lånen skall kunna beviljas dels för bosättningsändamål, dels för anskaffande av bostad. beslöt i enlighet med förslag FiU 1984/85:7 att bifalla regeringens förslag. Bosparlånet är en bra reform som helt visst kommer att visa sig ändamåls enlig och underlätta för många ungdomar att sätta bo. bidrar den till ökat sparande. Till skillnad från det statliga bosättningslånet, kräver bosparlånet ett eget sparande innan lån kan upptas. anger också i sitt betänkande 1984/85:7 att bosparlånet inte skall ses som en ersättning för de tidigare avskaffade statliga bosättningslånen, som inte krävde någon sparinsats. Det kan emellertid ifrågasättas om sparsystemet tillräckligt underlättar för de ungdomar som är i särskilt stort behov av lån för bosättning. Många ungdomar saknar fast inkomst och har därmed begränsade möjligheter att delta i programmet. Det är angeläget att unga och ekonomiskt svaga hushåll som inte har möjlighet att vara med i bosparandet, kan få ett stöd av samhället. Regeringen måste noggrant följa resultatet av bosparandet så att åtgärder snabbt kan vidtas för att de som har störst behov av stöd verkligen också får möjlighet till det. En ny och förenklad form av bosättningslån kan vara en lösning. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om bosparande och bosättningslån.