mot · G902ub701 · 1985-01-01 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub701 m. fl. Studiefinansieringen inom forskarutbildningen /86 De forskarstuderandes ofta dåliga löne- och arbetsvillkor har ett flertal gånger uppmärksammats av statsmakterna. 1983/84 förändrades systemet för studiefinansiering i forskarutbildningen, och 1985 föreslogs inrättande av doktorandtjänster, efter en försöksperiod. Dessa reformer har, framför allt på grund av att de skett utan praktiskt taget några resurstillskott, inte inneburit någon radikal förändring av de forskarstuderandes situation. De forskarstuderande lever under väldigt skilda villkor. har man framför allt debatterat problemen rhed att rekrytera forskarstuderande till de tekniska fakulteterna. Det får dock inte skymma det faktum att situationen för doktorander inom humaniora och samhällsvetenskap ofta är mycket sämre. Det gäller såväl finansieringsvillkorsom tillgång till handledare och arbetsplats. Möjligheterna för de forskarstuderande att koncentrera sig på sina studier framgår bl. a. av studietidens längd. Medicinsk och teknisk fakultet har de kortaste studietiderna, omkring , medan det inom humaniora tar upp till innan avhandlingen läggs fram (avser nettostudietid /83, källa SCB). Av såväl rättvise- som utbildnings- och forskningspolitiska skäl är det av vikt att dessa skillnader utjämnas. I nästa års budgetproposition bör åtgärder i den riktningen redovisas. Vi är dock beredda att redan nu föreslå resursförstärkningar i vad avser finansieringsmöjligheter. De skilda villkoren tar sig också uttryck i att det finns många olika försörjningsvägar för doktoranderna så som doktorandtjänster, utbildningsbidrag kombinerat med assistenttjänst, utbildningsbidrag, tjänst som forskningsassistent, samt övriga vägar (ofta arbete vid sidan av). Det innebär att villkoren är mycket skiftande i fråga om social trygghet, lönenivå, undervisningsskyldighet. Av ca 12 000 doktorander har omkring 3 250 utbildningsbidrag. Det är skattepliktigt och utgår med ca . Konkurrensen om dessa bidrag är stor, och inom humaniora och samhällsvetenskap är det vanligt att doktoranden behöver meritera sig med två till forskarstudier för att få rätt till utbildningsbidrag. För att komma åt detta problem behövs fler försörjningstillfällen. splittras utbildningsbidrag upp i små delar som går ut till många doktorander. Ingen kan dock leva på dessa små andelar. Också det kan avhjälpas med fler försörjningstillfällen. En stor nackdel med utbildningsbidraget är att det ej medför ett socialt skyddsnät som gäller för vanliga anställda. Där har doktorandtjänsterna en uppenbar fördel. 1 1985/86. 3 sami Nr Ub70I 707 Vi vill se forskarstudier som ett arbete. Därför skall i princip alla doktorander vara delaktiga i det sociala trygghetsnät som byggts upp. Det tillgodoses bäst genom att s. k. doktorandtjänster inrättas i större skala och får ersätta utbildningsbidragen. Man bör utreda ett system där man inleder sina forskarstudier med utbildningsbidrag för att sedan gå över till en doktorandtjänst. Doktorandtjänsten bör vara förenad med undervisningsskyldighet. Vi anser det vara en västentlig del av forskarutbildningen att skaffa sig pedagogisk erfarenhet. De socialt otrygga utbildningsbidragen diskriminerar också kvinnor genom att de kan förlängas i högst vid sjukdom och föräldraledighet. Kvinnor som skaffar sig fler än ett barn under sina forskarstudier blir därmed av med sitt bidrag. Vi finner det naturligt att också de forskarstuderande skall omfattas av sjuk- och föräldrarförsäkringen. Också det kan tillgodoses genom inrättande av fler doktorandtjänster, där dessa regler gäller. Följande riktlinjer bör vara vägledande inför arbetet med ett nytt studiefinansieringssystem inom forskarutbildningen. En utjämning av obalansen mellan olika fakulteter vad gäller de forskarstuderandes försörjningsmöjligheter. En kraftig ökning av antalet doktorandtjänster. Doktorandtjänsterna skall i princip vara förenade med viss, men begränsad undervisningsskyldighet. I princip alla forskarstuderande skall omfattas av det sociala trygghetssystemet. Antalet försörjningstillfällen skall öka så att försörjning garanteras vid forskarstudiernas början. För att påbörja denna utveckling vill vi redan nu föreslå en uppräkning av medlen för studiefinansiering av forskarutbildning i förhållande till regeringens förslag i proposition 1986/87:100, bilaga 10, D 16, D 17,D 18, D 19, D 20, D 21, D 22, D 23, D 24, D 25. Med hänvisning till vad ovan anförts föreslår vi 1. att under anslaget till de humanistiska fakulteterna bil. 10, D 16, , beslutar anvisa . utöver regeringens förslag, 2. att under anslaget till de teologiska fakulteterna bil.10, D 17, , beslutar anvisa . utöver regeringens förslag, 3. att under anslaget till de juridiska fakulteterna bil.10, D 18, , beslutar anvisa . utöver regeringens förslag, 4. att under anslaget till de samhällsvetenskapliga fakulteterna bil.10, D 20, , beslutar anvisa . utöver regeringens förslag, 5. att under anslaget till de medicinska fakulteterna bil.10, D 19, , beslutar anvisa . utöver regeringens förslag, 6. att under anslaget till de odontologiska fakulteterna bil.10, D 21, , beslutar anvisa . utöver regeringens förslag, 7. att under anslaget till den farmaceutiska fakulteten bil. 10, D 22, , beslutar anvisa . utöver regeringens förslag, 8. att under anslaget till de matematiska naturvetenskapliga fakulteterna bil.10, D 23, , beslutar anvisa . utöver regeringens förslag, 9. att under anslaget till de tekniska fakulteterna bil. 10, D 24, , beslutar anvisa . utöver regeringens förslag, 10. att under anslaget till temaorienterad forskning bil.10, D 25, , beslutar anvisa . utöver regeringens förslag. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)