mot · G902436 · 1985-01-01 00:00:00 — Motion till 1985/86:436 m. fl. (vpk) Vissa inkomstförstärkningar på statsbudgeten, m. m. 1985/86:140) Regeringen lägger i propositionen fram förslag om inkomstförstärkningar på statsbudgeten, som man i andra propositioner som avlämnas föreslår dels utgiftsökningar som kommer barnfamiljerna till del samt föreslår skattesänkningar som dels skall betalas av kommunerna, dels lämnas ofinansierade vad gäller den del som kommer på staten i form av införandet av ändrade skatteskalor. Sammantaget utgör dessa propositioner - om man undantar förslagen om skattehöjningar på energiområdet som är en åtgärd av mer tillfällig natur beroende på internationella prisförändringar - delar av regeringens ekonomiska politik. Från vpk:s sida anser vi att dessa förslag borde lagts fram i budgetpropositionen så att de olika åtgärder som föreslås från regeringen kunnat jämföras med oppositionens förslag. kommunisterna lade i sina motioner om familjepolitik och ekonomisk politik fram förslag som både på utgifts- och inkomstsidan väl täcker de åtgärder som föreslås från regeringen. I vpk-motion till proposition 1985/86:137 redogörs för partiets förslag angående barnfamiljerna och i motion till proposition 1985/86:130 föreslås som alternativ till regeringens nu framlagda förslag på skatteområdet en förändrad inriktning vad gäller skattepolitiken. Därutöver föreslår vpk ett slopande av matmomsen som enligt vpk är det bästa förslaget till skattesänkning därför att det har en stark fördelningspolitisk inriktning i jämförelse med de skattesänkningar som regeringen föreslår. När det gäller den ekonomiska politikens inriktning finns det, med anledning av regeringens förslag i propositionerna 1985/86: 130, 137 och 140, skäl erinra om vad som sades i kommunisternas motion . Inledningsvis beskrevs den ekonomiska politikens uppgifter på följande sätt: Varje ekonomisk-politisk åtgärd gynnar eller missgynnar, befäster eller försvagar en viss samhällsklass gentemot en annan. Varje självständig arbetarrörelse har som uppgift att med den ekonomiska politikens hjälp främja de breda folklagrens allmänna levnadsvillkor och stödja dem gentemot den härskande klassen och dess etablissemang. Varje socialistisk arbetarrörelse har därutöver som uppgift att infoga denna strävan i en långsiktig strategi för att i grund förändra samhället och befria de underordnade människorna från fåtalsvälde, för att i stället göra dem till den stora maktfaktorn i samhället. I vpk-motionen anfördes vidare att: Självfallet måste de stora förmögenhetsförskjutningar, som ägt rum under framför allt det , bli föremål för åtgärder i en politik för rättvisa och arbete. Förskjutningarna har ägt rum från lönearbetande och småsparare till ägare av kapital och förmögenheter i form av fasta värden. De senaste årens högräntepolitik har omfördelat och omfördelar alltjämt medel från de arbetande och den gemensamma sektorn till penningstarka utlånare och placerare. Dessutom beräknas, att inflationen har omfördelat ca . Av flera ekonomiska bedömare har sagts vara historiskt unik. aldrig förr har så stora ekonomiska resurser omflyttats till förmån för de redan förmögna. Aktiemarknaden är ett uttryck för förmögenhetsförskjutningarna. Här spekulerar de redan förmögna och nyrika i hopp om ännu större vinster. På börsen har väsentliga stegringar skett både vad gäller värde och omsättning. uppgick värdet (den 31/12) till och omsättningen under uppgick till . hade det samlade börs värdet ökat till 279,5 miljarder medan omsättningen hade ökat till . Värdet hade femdubblats medan omsättningen nära elvadubblats. Som redan nämnts har förmögenhetsöverföringarna - vid sidan av de som inflationen fört med sig varit . Låga löner och höga vinster för med sig att löneandelen av förädlingsvärdet inom industrin sjunkit kraftigt. Löneandelen beräknas 1978 ha utgjort 84,av förädlingsvärdet men sjönk så att det 1984 utgjorde endast 67,. Skattepolitiken har också förts så att progressiviteten i skattesystemet har minskat kraftigt, och detta mest för de högst avlönade. Det svenska skattesystemet där kommunalskatt, moms och andra punktskatter utgör huvuddelen kan nu betecknas som regressivt, dvs. drabba de lägst avlönade värst, relativt sett. Inget har skett som på något avgörande sätt givit oss anledning att ompröva förslagen i den ekonomiska motionen från . En återfördelningspolitik måste föras med kraft. Åtgärder för att bekämpa hyres- och matkostnader måste vidtas som led i en politik för större rättvisa och ekonomisk utveckling till förmån för folkflertalet. Dessa krav om en mer rättvis fördelningspolitik har förts fram av en bred opinion ute i samhället. Främst av dem som tvingats åse hur deras reala löneutveckling varit mycket dålig som vinster i bolagen och värdestegringen på aktiebörsen nått rekordhöjder och aktieomsättningen ökat dramatiskt år . Uppenbarligen har regeringen tagit åt sig av denna kritik eftersom man nu i proposition 140 föreslår en höjning av omsättningsskatten på aktier och att omsättningsskatt införs också på köpoptioner. På samma sätt som man när vpk först föreslog införandet av omsättningsskatt på aktier först förnekade och bekämpade vpk-förslaget för att sedan göra en helomvändning, har man sedan budgetpropositionen lades också gjort en helomvändning i synen på en höjning av aktie-omsen. kommunisterna ser detta som en framgång för vpk-förslagen, även om vi anser att nivån på omsättningsskatten är för låg och att regeringen därför borde ansluta sig till vpk:s förslag om en höjning till totalt , Mot. 1985/86:436 (3+3), vilket också föreslås i denna motion. Den kritik mot höjd omsättningsskatt på aktier som framförts från aktiebörsen och dem som agerar på denna marknad motsägs med all önskvärd tydlighet av verkligheten själv. Kort efter regeringens besked om en höjning av aktieomsättningsskatten slog börsen rekord vad gäller det samlade värdet genom att notera ett s.k. "all time high, dvs. alla tiders högsta värde. Börsen reagerade inte alls på skattehöjningen eftersom aktiespekulationen måste fortgå för att aktiespekulanterna skall kunna livnära sig på detta. Som ett ytterligare bevis för att börsen tål en högre beskattning kan nedanstående utveckling av såväl dagsvärden som omsättning utgöra 1976 43830,6 2 146,5 1978 43 808,4 1816,8 1979 44 268,5 1900,8 1980 54460,6 7 598,4 1985 279472,4 83 358,1 Regeringen föreslår vidare att en avdragsbegränsning görs för representation. Detta är ett förslag i omfördelande riktning och inriktningen godkänns av vpk. Vi vill dock inte göra avsteg från vår tidigare uppfattning, som framförts i en rad vpk-motioner , senast , att hela representationsavdraget bör tas bort och yrkar därför på detta. Detta beräknas inbringa ca 800 milj. kr. utöver regeringens förslag. För att ge möjlighet att förstärka statsbudgeten ytterligare anser vi att tobaksskatten bör höjas. Också detta krav fanns med i vår januarimotion. Skatten på cigaretter har inte justerats . För cigarrer har ingen skattehöjning ägt rum . Skatten på tobaksvaror har minskat realt sett sedan den senaste höjningen. Men även innan den senaste höjningen hade skatten realt minskat och återställdes inte helt genom justeringen. Vpk föreslår dels att skatten återställs i relation till tidigare prisnivå, dels att en något ytterligare höjning vidtas. Med en höjning om per normalpaket cigaretter och motsvarande höjningar på andra tobaksvaror beräknar vi att konsumtionen skall minska mer än en enda procent som regeringen utgått från i budgetpropositionen. En väsentligt större minskning av tobaksbruket är en angelägenhet ur framför allt folkhälsosynpunkt, vilket också skulle minska sjukvårdskostnaderna . En skattehöjning enligt det föreslagna skulle, med hänsyn tagen till en minskning av konsumtionen, inbringa ca 800 milj. kr. Vi föreslår att höjningen bestäms att gälla fr. o. m. . I propositionen om inkomstförstärkningar på statsbudgeten finns också ett energipolitiskt avsnitt. Regeringen föreslår vissa energiskattehöjningar mot bakgrund av att världsmarknadspriset på olja rasat kraftigt under årets första månader. Det skulle, enligt propositionen, hota de långsiktiga strävandena att spara energi och ersätta olja med andra energislag om oljeprissänkningarna får fullt genomslag i konsumentpriset. Denna uppfattning kan till viss del godtas, och vi accepterar förslaget om en höjd oljeskatt under vissa förutsättningar, som anges nedan. Vi anser det svårt att bedöma hur länge oljeprissänkningen på världsmarknaden varar och hur stor den slutligt blir innan priserna vänder uppåt igen. Det kan bli en kortvarig sänkning, men den kan också sträcka sig . Erfarenheten talar för att konsumenterna ofta får vara med och betala höjningar av världsmarknadspriser och valutakursförändringar i fördyrande riktning. Mycket sällan får konsumenterna vara med och dela prissänkningar, vilket naturligtvis vore önskvärt. Inte minst mot bakgrund av att energipriserna påverkar pris- och hyresnivån. I valet mellan att släppa fram oljeprissänkningar till konsumenten fullt ut och att föra en långsiktig energipolitik med stabila priser kan valet vara svårt med tanke på den svaga reallöneutveckling som varit under en rad av år. Vpk vill med följande förslag anvisa en väg som medger både riktiga energipolitiska överväganden och vissa lättnader vad gäller energiprisernas framtida utveckling. Vi föreslår att intäkterna av den nu föreslagna skattehöjningen tillförs en prisutjämningsfond, som kan användas för att motverka drastiska höjningar av energipriserna när världsmarknadspriset vänder uppåt, eller genom riktat stöd till de grupper som drabbas hårdast av höjda energipriser, t. ex. kollektivboende. På så sätt kan energipriserna hållas mera jämna och konsumenterna skyddas. Avkastningen på fonden som beroende på den internationella prisutvecklingen kan bli flerårig, bör antingen användas för att stödja introduktion av alternativa energislag eller tillfalla prisutjämningsfonden. Vpk har tidigare anslutit sig till tanken att en styrning av energianvändningen kan ske med hjälp av olika skattesatser på de olika energislagen. Denna teknik har använts och fungerat. Det står dock klart att om skattesatsen på t. ex. olja förändras dramatiskt, trots att det totala oljepriset inte höjs, så innebär en knytning till oljeskatten att andra energislag vars skatt relaterats till oljeskatten får en fördyring i jämförelse med olja, och prisgapen mellan energislagen minskar. Därför är det rimligare att skapa ett system med prisrelationer i stället för skatterelationer. Detta bör ges regeringen till känna. Den nu föreslagna höjningen av kolskatten kan därför vpk inte godkänna, eftersom redan en oförändrad skattesats på kolet ger en prishöjning i jämförelse med olja. Många kommuner lockades av regeringens utfästelser att efter regeringsskiftet satsa på kol som då var obeskattat. Sedan infördes en kolskatt som blev av oljeskatten. Vpk accepterade detta av energipolitiska skäl. Av samma skäl vidhåller vi nu en skattesats på jl i förhållande till oljeskatten. För att förhindra att såväl olje- som kolanvändningen ökar föreslår vi Mot. 1985/86:436 också att skatterna på naturgas och gasol läggs på den nivå som vpk tidigare föreslagit, dvs. av oljeskatten på naturgas och oförändrad beskattning på gasol i enlighet med riksdagsbeslutet . Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att med ändring av i proposition 1985/86:140 framlagt förslag till lag om ändring i lagen 1957:262 om allmän energiskatt beslutar a) fastställa skattesatserna på naturgas och gasol i enlighet med vad i motionen anförts, b) fastställa skattesatsen på kolbränslen till oförändrat av skatten på olja, c) inrätta en prisutjämningsfond på energiområdet i enlighet med vad i motionen anförts, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om prisrelationer i stället för skatterelationer mellan olika energislag, 3. att med ändring av i proposition 1985/86:140 framlagt förslag till lag om ändring i lagen (1983:1053) om skatt på omsättning av vissa värdepapper antar nedan som motionens förslag betecknade: Föreslagen lydelse Motionens förslag Skatten utgår med en procent av överlåtelsesumman (vederlaget). När en aktie omsätts på grund av att en köpoption som avses i 1 § första stycket 10 utnyttjas (löses) utgörs dock vederlaget i stället av aktiens lägsta noterade säljkurs på avslutsdagen, om detta värde är högre än överlåtelsesumman. Skatten utgår av överlåtelsesumman (vederlaget). När en aktie omsätts på grund av att en köpoption som avses i 1 § första stycket 10 utnyttjas (löses) utgörs dock vederlaget i stället av aktiens lägsta noterade säljkurs på avslutsdagen, om detta värde är högre än överlåtelsesumman. 4. att med anledning av i proposition 1985/86:140 framlagt förslag till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928: 370) hos regeringen begär förslag om slopande av rätten till avdrag för representation, 5. att beslutar om höjning av tobaksskatten i enlighet Mot. 1985/86:436 med vad i motionen anförts. (vpk) i (vpk) (vpk) (vpk)