mot · G90219 · 1985-10-07 00:00:00 — Motion till 1985/86:19 m. fl. Den statliga personalpolitiken (prop. 1984/85:219) Meritvärdering vid tillsättning av statligt reglerade lärartjänster I diskussionen om tillsättning av statligt reglerade tjänster stryks ofta under att befordringsgrunderna skall vara förtjänst och skicklighet i enlighet med regeringsformens bestämmelser. Förtjänst tolkas allmänt som antalet tjänsteår och skicklighet som teoretisk kunskap och förmåga att fullgöra de ifrågakommande uppgifterna. Det förutsätts vidare att sökande vid tillsättning av tjänst hos det allmänna skall bli föremål för en strängt saklig bedömning, som utesluter godtycke. I propositionen föreslås bl. a. att principen att skickligheten skall betonas starkare än förtjänsten också bör gälla vid tillsättning av statligt reglerade lärartjänster. Vi anser detta vara ett mycket värdefullt förslag, och vi är beredda att ställa oss bakom de redovisade principerna. Det är utomordentligt angeläget att de uttalanden som görs av i denna fråga är så entydiga att de inte kan missförstås. Dessvärre är så inte fallet i propositionen. Föredragande statsrådet gör tvärtom i propositionen vissa konstateranden och uttalanden som mot bakgrund av hans eget förslag är obegripliga: En lärares möjlighet att visa särskild skicklighet jämfört med andra lärare är...i många fall begränsad (s. 26). Är det inte tvärtom? Man kan jämföra med elevers uttalande om t. ex. olika lärare i matematik. Den tillsättande myndigheten kan därför behöva använda intervjuer... (s. 27). Det är tveksamt om den skicklighet som ett meningsfullt intervjuande kräver är tillgänglig i landets alla kommuner. Referenstagning bör av praktiska skäl begränsas till att avse sökande som har de högsta poängmässiga meriterna! (s. 27). Detta strider mot resonemanget i propositionen att prioritera skicklighet. Det finns åtskilliga skickliga lärare som har ett lågt meritpoängtal därför att de inte hunnit samla på sig så många tjänsteår (oftast är det ancienniteten, förtjänsten, som ger ett högt poängtal, och denna tendens blir starkare om graderade betyg för teoretisk kunskap och lärarskicklighet avskaffas). Yngre och skickliga lärare bör inte vara uteslutna från referenstagning. De exempel vi här har gett visar att förslaget i propositionen beträffande meritvärdering vid tillsättning av lärartjänster inom det statligt lönereglerade området är motsägelsefullt och oprecist och inte inger förtroende. Det bör därför inte godkännas av utan avslås. med ett nytt förslag, som på ett bättre sätt tillgodoser behovet av att Mot. tjänstetillsättningen skall ske på grundval av främst skicklighet. Det är angeläget att detta sker skyndsamt. (COs C 1983/16) utgick från att meritvärdet av forskarutbildning i första hand skall beaktas inom ramen för befordringsgrunden skicklighet. Utredningen konstaterade att värdet av fullgjord forskarutbildning främst bestäms av om det för tjänsten uppställts behörighetsvillkor som innebär att viss forskarutbildning krävs. Även om formella behörighetsvillkor inte finns för en viss tjänst kan anställningsmyndigheten ange för tjänsten önskvärda kvalifikationer, t. ex. forskarutbildning, om myndigheten så finner lämpligt. Utredningen strök vidare under att vid en skicklighetsbedömning bör bl. a. relevant yrkeserfarenhet beaktas. Därvid sammanvägs arbetsuppgifternas art, omfattning och kvalitet samt andra faktorer i en helhetsbedömning. I det sammanhanget bör forskarutbildningen beaktas utifrån de krav som ställs på tjänsternas innehavare. I skicklighetskriteriet bör enligt meritutredningen de personliga egenskaperna särskilt uppmärksammas. Det gäller t. ex. kreativitet, mognad, analysförmåga, ordningssinne och självständighet. Beträffande fullgjord forskarutbildning som merit när det gäller förtjänst föreslog utredningen att sådan utbildning skall tillgodoräknas med . Detta borde enligt utredningen regleras genom en ändring i anställningsförordningen (1965:601). Som motiv anges att tiden från antagning till forskarutbildning till dess doktorsexamen avlagts kan sägas motsvara heltidsarbete. Endast en liten del av forskarutbildningen omfattar rena utbildningsavsnitt, medan huvuddelen av tiden ägnas åt självständiga forskningsuppgifter. Statsrådet ansåg i den forskningspolitiska propositionen 1983/ 84:107 att värdet av forskarutbildningsmeriter vid tjänstetillsättning bör förstärkas och främst komma till uttryck vid bedömning av den sökandes skicklighet. Han fann det dock inte nödvändigt att i en särskild förordning reglera värdet av vetenskaplig utbildning ur skicklighetssynpunkt för sådana tjänster där vetenskaplig kompetens inte är ett behörighetsvillkor. I stället skulle det ankomma på att informera berörda myndigheter om betydelsen av forskning och meritvärdet av forskarutbildning vid tillsättning av statligt reglerad tjänst när det gäller befordringsgrunden skicklighet. I fråga om värdet av forskarutbildning när det gäller befordringsgrunden förtjänst anslöt sig föredragande statsrådet till meritutredningens uppfattning att fullgjord forskarutbildning skall få tillgodoräknas med . Enligt den nu föreliggande propositionen om den statliga personalpolitiken (s. 21-22) skall fullgjord forskarutbildning få räknas till godo vad beträffar befordringsgrunden förtjänst . Detta överensstämmer således med tidigare beslut. Statsrådet i proposition 1983/84:107 framförda uppfattning att forskarutbildningens meritvärde främst borde komma till uttryck vid bedömning av den sökandes 8 skicklighet och att borde informera berörda myndigheter om meritvärdet av forskarutbildning vid tillsättning av statligt reglerad tjänst när det gäller befordringsgrunden skicklighet har emellertid tappats bort i den aktuella propositionen. har inte heller vidtagit några åtgärder. Detta är mycket olyckligt och en allvarlig brist i ärendets hantering. bör därför erinra regeringen om nödvändigheten av att får i uppdrag att i något av sina cirkulär informera om betydelsen av forskning och forskarutbildningens meritvärde för befordringsgrunden skicklighet vid tillsättning av statligt reglerad tjänst. Mot bakgrund av de förändringar i meritvärderingssystemet som föreslagits i propositionen anser föredragande statsrådet att nuvarande betygssättning i lärarutbildningen kan avskaffas. En avveckling av andra betyg än Underkänd och Godkänd får enligt vår mening långtgående negativa konsekvenser inte bara för kvaliteten i lärarutbildningen utan även för de studerande själva. Av följande skäl bör nuvarande betygssystem behållas. Det bör vara ett eftersträvansvärt samhälleligt mål att ett betygssystem är sådant att det stimulerar de studerande till att göra goda studieprestationer. Som argument mot graderade betyg brukar ibland framföras att mätinstrumenten är dåliga. Om detta skulle vara riktigt gäller det i så fall även instrumenten för att tillse att minimikraven har uppfyllts. Besked om vilka kunskaper och färdigheter en sökande till ett arbete besitter kommer även att krävas. Om graderade betyg inte förekommer och om alla sökande till en tjänst har vitsordet Godkänd, riskerar en bedömning av den sökande läraren att bli godtycklig. Den kommer att grunda sig på dels tjänsteår, dels helt andra faktorer som personligt framträdande, personliga förbindelser m. m. Situationen blir speciellt ogynnsamm för yngre lärare utan många tjänsteår. Den som har skaffat sig goda ämneskunskaper bör kunna få visa det. Förutsättningarna att bli en bra lärare är normalt större om man behärskar sina ämnen väl. Det har slutligen inte övertygande visats varför man skall ta bort de graderade betygen för blivande lärare vid deras ämnesstudier. Graderade betyg i utbildningen av t. ex. blivande civilingenjörer har inte ifrågasatts. För enstaka kurser i lärarutbildningsämnena används graderade betyg. Med anledning av vad vi här har anfört hemställer vi 1. att avslår förslaget till meritvärdering vid tillsättning av lärartjänster inom det statligt lönereglerade området samt begär ett nytt förslag enligt vilket lärartjänsttillsättningen skall ske på grundval av främst skicklighet, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om åtgärder för att öka forskarutbildningens meritvärde, 3. att avslår förslaget om avskaffande av betyg i lärarut- Mot. 1985/86:19 bildningen. () ()