mot · G8022184 · 1985-01-23 00:00:00 — har en befolkningsutveckling som inneburit att länet fyra senaste år förlorat 4 200 personer. Detta innebär att är det län som 1984 i relativa tal har den största minskningen i landet. I befolkningsprognos kommer befolkningsminskningen att fortsätta i alla länets kommuner. Befolkningsminskningen har sin grund i bl. a. negativa födelsetal och stor nettoutflyttning. har en lång och rik industritradition. Länets näringsliv uppvisar i många avseenden en ensidig struktur. Alltsedan industrialiseringen har skogs-, såg- och massaindustrin utvecklats till den basindustri som all övrig sysselsättning varit beroende av. Verkstadsindustrin som inriktats på tillverkning och service åt skogsindustrin har senare kommit att utvecklas självständigt och funnit marknader i stort sett i hela världen. Den snabba strukturomvandlingen i skogsindustrin har inneburit betydande personalnedskärningar och avvecklingar av hela industrier som inte kunnat ersättas av nya verksamheter. Länet brottas med stora befolknings- och sysselsättningsproblem men har också stora utvecklingsmöjligheter. Flera intressenter arbetar med utvecklingsprojekt av skilda slag. Som framgår av länsrapport finns många utvecklingsbara projekt. Utvecklingsmöjligheter inom skogsindustrin bör ges hög prioritet vid överväganden om den framtida strukturen inom svensk skogsindustri. En samlad utbyggnad kan ske med en ökad förädlingsgrad och med en begränsad utökning av råvaruförsörjningen. En samverkan mellan skogsindustrierna i länet skulle kunna ge positiv sysselsättningseffekt på såväl kort som lång sikt. Välplanerade investeringsökningar i skogsindustrin ger fortfarande övrigt näringsliv och framför allt småindustrin god stimulans som gagnar hela länets utveckling. Mot denna bakgrund är det angeläget att regeringen i de sammanhang den får befattning med dessa frågor intar en positiv attityd till skogsindustrins utveckling i . Den omfattande administrativa datakraft som finns placerad i , dels genom statsmakternas utflyttning av de statliga verken RFV, CSN, SPV m. fl., dels via ett stort antal dataserviceföretag, innebär tillgång till ett brett system- och programkunnande och en stor utvecklingspotential för administrativ databehandling. Denna resurs måste tveklöst tas till vara på ett mer aktivt sätt än hitills. Bland länets kommuner pågår en lång rad aktiviteter. Mest uppmärksammad är Timrås ambitiösa satsning på att göra till en differentierad och utvecklingsinriktad högteknologisk industrimiljö (f. n. ca 10 nyetablerade företag). Timrås utveckling kan ske i god samverkan med dataverksamheten i . Forskningsresurser är nödvändiga för att höga kvalitetskrav skall kunna ställas. För att forskning och vidareutveckling skall komma till i datatätaste område (/) krävs en utbyggnad av kunskap och utbildning. Ansvaret för vidareutveckling av kunskaper om den nya tekniken är delat på många händer. Företagen måste själva vidta åtgärder för att upprätthålla och vidareutveckla den egna personalens kompetens och skolsystemet måste förmås att producera lärare och instruktörer. För att /Timrå-området skall utvecklas krävs att bristen på lärare och instruktörer hävs. Regeringen bör därför medverka till att / får inrätta en systemvetenskaplig linje. Inom den träbearbetande industrin finns en rad småföretag som betyder mycket för sysselsättningen både direkt och indirekt runt om i länet. 1 dessa småföretag finns ett betydande trätekniskt kunnande. Dessa företag har huvudsakligen ägnat sig åt beställningssnickerier. För att utveckla produktideer krävs insatser av teknisk, ekonomisk och marknadsmässig karaktär. Regeringen bör uppdra åt utvecklingsfonden i länet att särskilt beakta de små träföretagens utveckling i sitt arbete. I länet finns förutom de båda hemslöjdsföreningarna i och ett antal grupper av slöjdare. Om hemslöjden får utvecklas kommer den att vara ett gott komplement till sysselsättningen i länets glesbygdsområden. För att hemslöjden skall leva vidare krävs att kvalitet, produktsortiment, formgivning, rådgivning till slöjdare, marknadsutveckling och marknadsföring utvecklas. En utveckling av hemslöjden förutsätter således en relativt omfattande satsning. Arbetet bör ske i intim samverkan med hemslöjdsföreningarna och de olika grupperna av enskilda slöjdare. har tagit initiativ till ett åtgärdsprogram som kräver medverkan förutom av ovanstående även av statens industriverk, länets kommuner samt . Regeringen bör ge statens industriverk i uppdrag att aktivt medverka i länets utveckling av hemslöjden. Turismen bedöms vara en av de mer utvecklingsbara näringarna . Ökad fritid, ökad insikt om rekreationens betydelse för allmänt välbefinnande, sociala faktorer etc. är förhållanden som ligger bakom den bedömning som görs. Motivet för det ökade arbetet på området har dels varit insikten om att länet har klara rekreations- och turismvärden, dels behovet av att skapa sysselsättning när omstrukturering i andra näringar medfört minskade arbetstillfällen. Länet har flera somrar i rad ökat turistvolymen i en takt som klart överstiger rikets. Den ökade turistströmmen har medfört ökade krav och förväntningar på näringsidkarna. Det är därför av vikt att utbildning för såväl företagare som personal i den privata och kommunala delen av turistnäringen kommer till stånd. Utvecklingsfonden bör ha en given uppgift i den utvecklingen. bör också kunna bidra med en skräddarsydd utbildning när turistnäringen har lågsäsong. Regeringen bör därför ge länsarbetsnämnden i uppdrag att erbjuda turismföretagen skräddarsydd utbildning på samma sätt som den utbildning som erbjuds jordbrukare . Med hänvisning till ovanstående hemställs* 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utvecklingen av skogsindustrin i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande utvecklingsfondens stöd till småträföretagens utveckling i , 3. att som sin mening ger regeringen till känna att regeringen bör ge statens industriverk i uppdrag att aktivt medverka i läns utveckling av hemslöjden. * Se även motionerna 1984/85:2185 2186.