mot · G8022854 · 1985-03-11 00:00:00 — och (prop. 1984/85:121) Livsmedelsforskning definieras som all forskning som rör något led i livsmedelskedjan från odling t. o. m. konsumtion. Näringsforskningen som är en del därav har under en följd av år varit eftersatt. I livsmedelsproduktionen arbetar ca 500 000 människor. Livsmedelsproduktionen har mycket stor regionalpolitisk betydelse. Ifall närings- och livsmedelsforskningen i sin helhet förläggs till Syd- och så kommer detta att få en stor negativ betydelse för utveckling, detta på grund av att det råder ett starkt samband mellan befintlig forskningskompetens inom området och livsmedelsindustrien produktion. En annan betydelsefull aspekt vid lokalisering av livsmedelsindustrin är dess sårbarhet i samband med avspärrning i kris- och krigstider. Beredskapsskäl kräver därför en utveckling av livsmedelsindustrier i . I relation till andra delar av landet är livsmedelsproduktionen och näringsforskningen eftersatta i . Detta trots tillgång på förstklassiga och i många fall unika råvaror. Det är därför av såväl regionalpolitiska, försvarspolitiska som av livsmedelskvalitetsskäl viktigt med en utveckling av livsmedelsindustrin i . Detta kräver en utbyggnad av livsmedelsforskningen vid . Förslag till organisation av livsmedelsforskningen i En aktiv närings- och livsmedelsforskning bedrivs redan nu vid en del institutioner vid samt vid andra enheter i . För att stödja denna forskning har inrättat en enhet för näringsforskning. Till denna har knutits en externt finansierad professur med en förordnandetid . har med egna medel inrättat ett lektorat som handhar undervisningen vid enheten. Lektorn deltar även i forskningsverksamheten. Kopplingen mellan näringsforskning/livsmedelsforskning och den industriella produktionen av livsmedel är väsentlig och den styr i stor utsträckning framtidens produktutveckling på området. Vid enheten för näringsforskning i bedrivs en viss produktutveckling i samarbete med utvecklingsfonden, UmiNova samt Norrlandsfonden. I detta samarbete bearbetas områden där de specifikt norrländska tillgångarna utnyttjas. Vi tror att en del av de produkter som här kan framkomma kan nå en stor hemmamarknad men även en exportmarknad. Regionens speciella klimat, med en kort, intensiv växtperiod, ger vissa produkter med en speciell och hög kvalitet som vidareutvecklas. Mot bakgrund av ovanstående är det av vital betydelse för att få fasta resurser förlagda till för livsmedels- och näringsforskning. Vi vill därför framlägga följande förslag. Organisation av en näringsforskning vid Huvudsyftet med uppbyggnaden av denna institution i är att utveckla livsmedels- och näringsforskningen vid . Av denna orsak använder vi beteckningen tillämpad näringsforskning som beteckning på institutionen. Profileringen bör speciellt ske mot det norrländska näringslivet samt mot begreppet kost och hälsa ur sjukdomsförebyggande synvinkel. Institutionen bör organisatoriskt vara knuten till medicinska fakultet. Syftet med institutionen bör vara att: - förmedla kunskaper, idéer och kontakter mellan regionens näringsliv och livsmedelsforskare i landet i övrigt, - fungera som konsult åt industrin i närings- och produktutvecklingsfrågor, - stimulera livsmedelsindustrin i regionen till att när behov finns förbättra redan befintliga produkter, speciellt ur näringssynpunkt, - fungera som konsult åt regionens landsting i näringsfrågor, speciellt beträffande sambandet kost och hälsa, - bedriva, stimulera och stödja näringsinriktad forskning vid , speciellt den preventivt inriktade näringsforskningen, - ta initiativ till tvärvetenskapligt samarbete inom nutritionsområdet vid (exempelvis samordna projekt vid medicinsk fakultet, odontologisk fakultet, HTB-institution m.m.), - sätta upp metoder för analys av kostens näringsinnehåll, - bedriva utbildning i näringslära på högskolenivå i samarbete med HTBinstitutionen, - informera allmänheten om den forskning/verksamhet som bedrivs vid institutionen. En förutsättning för att institutionens huvudsyfte, att bedriva näringsforskning med en innovativ prägel, skall uppnås är att näringsforskningen vid institutionen håller en hög kvalitet. För att uppnå en sådan måste en anknytning kunna ske av kvalificerade forskare till verksamheten. För detta är en uppbyggd basorganisation av stor betydelse som denna ger underlag för en betydande extern finansiering av verksamheten. Vid sidan av dessa tjänster finns redan vid institutionen ett universitetslektorat. Detta bör kvarstå i oförändrad omfattning. Initialt bör även ett utrustningsanslag utgå på totalt 2 milj. kr. Det är angeläget att den av oss föreslagna institutionen kan startas . Det bör ankomma på regeringen att återkomma med detaljerad anslagsberäkning för Förslag till tjänster och materialmedel för institutionen inkl LKP 235 000 det närmaste budgetåret. Vårt förslag om en utbyggd livsmedelsforskning vid måste också ses som en mycket viktig del i en framsynt regionalpolitik. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att hos regeringen begära att en näringsforskning vid inrättas i enlighet med de riktlinjer som anges i motionen.