mot · G8021204 · 1985-01-22 00:00:00 — Motion 1984/85:1204 Anteckning i kyrkböckerna av tillhörighet till trossamfund Före tillkomsten av religionsfrihetslag antecknades även medlemsskap i särskilda trossamfund i kyrkböckerna. Därefter registreras endast medlemmar i men inte medlemmar i andra trossamfund. Enligt uppgift har detta förhållande tillkommit på uttrycklig önskan från frikyrkligt håll, där man ofta tillämpar dubbelt medlemsskap i ett frikyrkosamfund och i statskyrkan, som ändå uppfattas som en nyttig ram. Den katolska kyrkan i hälsade den nya lagen med tillfredsställelse, främst därför att de förödmjukande formerna för utträde ur försvann. Däremot betraktades upphörandet av registreringen av tillhörighet till annat trossamfund än som en uppenbar nackdel. Den katolske vikarien i - katolska stift upprättades först - hade också i sitt remissyttrande avstyrkt ett borttagande av anteckningen om tillhörighet till trossamfund i kyrkböckerna. I en historisk återblick över i 1873-1983 (s. 36) heter det: vill självfallet av samma pastorala skäl som ha reda på det exakta antalet medlemmar i sitt samfund för att någorlunda förnuftigt kunna planera sin verksamhet. Att mot viss ersättning få statlig hjälp med uppbörden av den synnerligen blygsamma medlemsavgiften skulle hon icke heller ha något emot, eftersom hon i så fall med all sannolikhet skulle befrias från tvånget att tigga till sin verksamhet i utlandet, särskilt i , som efter sitt 'ekonomiska under' med den allra största generositet har ställt medel till förfogande för kyrkan i , trots att dessa medel så väl behövs i Tredje världen. har dessa synpunkter knappast vunnit gehör. Kanske det gör det, när det slutligen sjunker in i myndigheter och andra berörda, att vuxit till det näst största samfundet i överhuvudtaget. Religionsfrihetslagen syftar främst till att tillförsäkra alla och envar religions/Whef, vilket inte är detsamma som religions/ösher. De flesta medlemmar av andra trossamfund än torde inte ha något emot, att deras samfundstillhörighet antecknas. För de katolska och ortodoxa kyrkorna skulle det ge stora fördelar. De består till stor del av invandrare, som ofta inte ens är svenska medborgare, och som gärna önskar komma i kontakt med sina trosfränder och de etablerade församlingarna. En anteckning i kyrkböckerna skulle underlätta sådana kontakter. I de fall vederbörande av olika skäl - många har valt att stå helt utanför religiösa samfund av något slag - inte önskar, att någon anteckning skall ske om tillhörighet till trossamfund, skall självfallet så ej heller ske. Kolumnen skall liksom nu i sådana fall lämnas blank. Det bör alltså starkt understrykas, att det inte är statistiska uppgifter som eftersträvas. Därför faller också de invändningar som gjordes i förarbetena till den nuvarande religionsfrihetslagen. Det sades då att garantier inte skulle kunna lämnas av kyrkobokföringsmyndigheterna, att vederbörande verkligen stod antecknad som medlem i sin egen församling eller sitt eget samfund. Några sådana garantier behövs inte. Icke heller är det fråga om att pastor i annat samfund skulle åläggas att sända in kopior av församlingsliggare eller dylikt eller stå under överinseende av kyrkobokföringsinspektionen. En frivilligt meddelad anteckning om tillhörighet till annat trossamfund än skulle däremot vara till god hjälp för etablerandet av kontakter mellan trosförvanter och därmed vara ett positivt bidrag till stärkandet av medmänsklig gemenskap, inte minst för invandrare i . Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att begär att regeringen låter utreda frågan om anteckning av tillhörighet till annat trossamfund än i kyrko- och folkbokföringen.