ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G8021805 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:1805 Ungdomsorganisationerna utgör en viktig del i det demokratiska arbetet i . Genom sin verksamhet bidrar ungdomsorganisationerna till att hundratusentals ungdomar vaije år fostras och skolas i demokratiskt arbete som de själva kan skapa en meningsfull fritid. Ungdomsorganisationernas viktiga roll i det svenska samhällslivet är oomtvistad. En av förutsättningarna för väl fungerande ungdomsorganisationer är rimliga ekonomiska arbetsvillkor. har den ekonomiska situationen för ungdomsorganisationerna blivit allt mer kärv. som kostnaderna fortsatt att stiga i snabb takt har bidragen från samhällets olika organ stagnerat eller minskat. Detta har starkt försvårat organisationernas möjligheter att bedriva en aktiv och fungerande ungdomsverksamhet. Det senaste budgetåret periodiserades statsbidragen som en del i regeringens besparingsarbete. Besparingen genomfördes under starka protester såväl i som från Ungdomssveriges egna företrädare. Ungdomsorganisationerna utlovades då kompensation för periodiseringen i form av höjda anslag. Detta skedde då bl. a. genom att det rörliga grundbidraget höjdes med . per medlem från . följs dock kompensationen inte upp i regeringens budgetförslag. Där föreslås en höjning med endast en krona på det rörliga stödet och en minimal ökning av det fasta stödet. Detta medför en stor areal försämring av stödet med långt mer än de som SUR ålagts att spara in. En ökning med . på det rörliga stödet skulle bättre motsvara regeringens utlovade kompensation för periodiseringen som det möjliggör inbesparingar på statens utgifter. Det är anmärkningsvärt att regeringen , som proklamerats som ungdomsår, inte visar större förståelse för ungdomsorganisationernas situation. Regeringen borde ha visat en högre ambition när det gäller att stärka och utveckla ungdomsorganisationerna. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att till bidrag till ungdomsorganisationerna för /86 höja den rörliga delen av grundstödet . P.-O. () ()
mot · G8021806 · 1985-01-23 00:00:00 — Motion 1984/85:1806 bemyndigade regeringen chefen för ekonomidepartementet att tillsätta en enmansutredning med uppdrag att göra en översyn av den statliga fondförvaltningen. överlämnades till chefen för delbetänkandet (SOU 1983:66) fond. I detta betänkande framlägger utredningen förslag till placeringsmodell för de av pastoraten förvaltade prästlönefonderna. Dessa fonder, som inte är placerade i fast egendom, uppgår till ett antal av något över 1000. De är ofta små och något annat placeringsalternativ än bank har därför ej ansetts möjligt av praktiska skäl. Vid utgången av representerade dessa fonder ett sammanlagt värde av drygt 340 milj. kr. För att uppnå en klar rationell placering förutsätts samverkan mellan de olika pastoraten. Tre olika modeller har övervägts. Som den mest rationella förordar utredningen en för hela riket gemensam placeringsfond fond. Två väsentliga fördelar skulle vinnas med detta förslag. Dispositionen av prästlönetillgångarna skulle ej undergå någon väsentlig förändring för pastorat eller andra organ. Konsekvenser för den komplicerade frågan om äganderätten till fondtillgångarna skulle undvikas. Utredningen föreslår att ansvaret för placeringen skulle åvila en för fond utsedd styrelse. Det åvilar kyrkomötet att utse företrädare för pastoraten. Ordförande utses av regeringen. Därmed garanteras ett bibehållet inflytande för de nuvarande fondförvaltarna. Fonden bör stå under tillsyn av bankinspektionen. Det bör ankomma på styrelsen att åstadkomma en så fördelaktig placering av medlen som möjligt, både vad beträffar tillväxt och avkastning. Placeringsmöjligheterna bör ej begränsas till ett fåtal placeringsfonder. Tvärtom är det av värde att flexibilitet och riskspridning uppnås. En väsentlig uppgift för styrelsen bör vara att bevaka att placeringsåtgärder ej kommer i konflikt med stiftsnämndernas möjlighet att utan dröjsmål skaffa tillgång till medel ur placeringsfonden för fastighetsförvärv. Med hänsyn till ovanstående hemställs att antar de i SOU 1983:66 om fond presenterade lagförslagen.
mot · G8021807 · 1985-01-22 00:00:00 — Marionetteatern har under bedrivit dockteaterverksamhet inom ett mycket brett register, som lett till att den och dess ledare, , räknas till de stora kulturnamnen internationellt sett. Dockteatern är en i djupaste mening folklig konstart såväl historiskt som psykologiskt, som framspringer i alla länder ur människors behov att skapa och kommunicera över alla sociala och bildningsmässiga gränser. Konstartens urtyper, av vilka är den mest kända, har övertagit den medeltida clownens uppgift att friskt häcklande representera den lille mannen. utvecklas teaterformen efter samma folkliga förankring i såväl industri- som utvecklingsländer. Den går mot en förnyelse både spridningsmässigt och kvalitativt. Ett bra exempel är att under genomfört ett seminarium i , där 60 dockspelare från hela manifesterade en imponerande uppladdning av ambitioner. Bland dessa märks ett starkare krav på yrkesutbildning, varvid Marionetteatern ses som ett avancerat centrum för , liksom önskan att sprida konstarten till nya breda folklager. Det som också gör dockteatern till en i bästa mening folklig teaterform är dess universella drag: den stimulerar åskådarens egen inneboende fantasi till aktivt medskapande långt mer än annan scenkonst, den är tillgänglig utan förkunskaper och den är genom sitt lilla format lättrörlig även geografiskt ett internationellt medium över alla gränser, en rörelsens och bildens visuella konstart, som oftast inte ens kräver språkkunskaper. I motion 1980/81:1264 hemställdes från fyra partier om bidrag till den del av verksamheten, som faller under statligt ansvar, nämligen museiverksamheten. Medel tillstyrktes också och ställdes till teaterns förfogande fr. o.m. Nya lokaler i , bl. a. för museet, invigdes av kulturministern. I årets budgetproposition 1984/85:100, bilaga 10, redovisas från Marionetteatern ett äskande med . Detta har tillstyrkts av . Föredraganden har av de 40000 tillkommande kronorna föreslagit en höjning med . Vid en genomgång av fördelningen av medel inom aktuella anslag, F 48, Bidrag till vissa museer, synes oss en höjning begränsad till . minst sagt anmärkningsvärd! Med hänvisning till ovanstående hemställs att under anslag F 48, Bidrag till vissa museer, beviljar Marionetteatern ett anslag av . för /86. () ()
mot · G8021809 · 1985-01-24 00:00:00 — och i Textade TV-program för döva och hörselskadade väckte vi en motion angående textade TV-program för döva och hörselskadade. Vi hänvisade i den till inledningen i kulturutskottets betänkande 1977/78: 24 (Radions och televisionens fortsatta verksamhet). Utskottet skriver följande: Vidare uttalas att det i de kommande avtalen med programföretagen bör markeras att särskild hänsyn skall tas till hörselhandikappade och synskadade samt till språkliga och etniska minoriteter. Fler TV-program bör textsättas för döva och hörselskadade. Det är också enligt propositionen angeläget att programföretagen löser frågan hur man skall nå olika handikappgrupper med programinfomation. På s. 52 fortsätter utskotttet: Som framgått under närmast förgående punkt i detta betänkande kommer en försöksverksamhet med text-TV att inledas . Om resultatet av denna verksamhet blir sådant att det nya systemet kan komma till full praktisk användning kommer detta att medföra en förbättring i de dövas och hörselskadades möjligheter att ta del av TV-programmen. Av det nu sagda torde framgå att utskottet anser det mycket viktigt att man på olika sätt söker förbättra lyssnar- och tittarsituationen för olika handikappgrupper. Utskottet framför således som sin mening att man anser frågan om textade program ytterst väsentlig. Liksom 1982 måste vi konstatera att situationen ej är tillfredsställande. Missnöjet med sättet att sköta de textade nyheterna är stort bland döva och hörselskadade. Efter en viss förbättring och således större mängd textade nyheter intentionen lär ha varit textade nyheter - har skurit ned tiden . Det nyhetsprogram som var avsett för denna målgrupp har i stället blivit ett program för hörande. I debatten har man från ansvarigt håll ibland hänvisat till utvidgningen av text-TV. Endast ett mindre antal målgrupper innehar emellertid textTV. Den vägen till information är för dem således stängd. Vid en uppvaktning hos TV-chefen framförde denne sin positiva syn på textning av program. Han refererade till planer på fullständig textning av 18-nyheterna men kunde inte säga något om tidpunkten. Vi finnér det angeläget att i vår motion poängtera även positiva initiativ. Ett sådant är utan tvekan den teckenspråkskurs, i vilken nästan hela textTV:s personal deltar. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening uttalar att för textning avsedd programtid skall textas samt att mängden av textade program skall utökas. () ()
mot · G8021812 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:1812 m. fl. Ökade resurser till teaterverksamheten i glesbygd Det svåra ekonomiska läge befinner sig i, kommer om inga åtgärder vidtas att drabba mycket hårt. saknar egen regional teaterensemble och är därför särskilt sårbart. Vårt geografiska läge - långt från fria teatergrupper och andra teaterproducenter försvårar ytterligare vår situation. Om tvingas ta bort produktionerna för de minsta spelplatserna kommer antalet platser som får teater i länet att minska från nuvarande 20-25 till en (I) med stor scen () och 4-5 med mellanstora scener. Detta vore katastrof för länets teaterliv. Om i stället den största och därför mest publikdragande produktionen på stora scen tas bort, drabbar detta både och övriga länet. Dels mister vi den enda möjligheten att få uppleva verklig spektakulär teater utan att resa till , dels förlorar vi stora publikskaror, ett publikbortfall som även kommer att drabba intresset för övriga till formatet mindre produktioner för samma scener. Just dessa stora produktioner används regelbundet som ett populärt resmål för teaterresor från övriga länet, vars publik därigenom får ett väsentligt tillskott till sitt eget lokala teaterutbud. Vilken modell för nedbantning som än blir tvungen att välja kommer en väsentlig del av de lokala teaterföreningarnas verksamhet att försvinna och verksamheten tvingas läggas ned. Med anledning av det här anförda hemställer vi att beslutar att hos regeringen begära förslag som möjliggör fortsatt teaterverksamhet i glesbygd. () ()
mot · G8021813 · 1985-01-23 00:00:00 — Höjd TV-avgift m. m. Radio-koncernens ekonomi 1985/86 tycks bli sämre än vad som förutsågs när beslöt att lägga ytterligare besparingskrav på koncernen. Dessa 50 miljoner utöver den planerade årliga rationaliseringen om ser ut att leda till allvarliga problem för . Jämfört med när besparingspropositionen fastställdes och det nya fcmtiomiljonerskravet antogs av har Radio-koncernens resurser minskat med betydande belopp. Detta till följd av att prisökningarna 1984 blev nästan dubbelt så stora som den 4-procentiga priskompensation som också angavs i besparingspropositionen. Den kraftigt stigande dollarkrisen har också haft negativa verkningar, särskilt för televisionen som köper såväl material som programvara från till relativt stora belopp. som kräver en besparing på 50 miljoner 1985/86 har alltså mer än hälften av det beloppet skurits bort. har effekten på programmen i både radio och TV kunnat tolereras, men sänks kostnadsnivån för snabbt finns det uppenbarligen stor risk för drastiska ingrepp som negativt påvkerar programkvaliteten. Det kan alltid diskuteras hur stor radio- och TV-verksamheten skall vara men det borde råda enighet om att nedskärningar och rationaliseringar bör vara noggrant planerade och övervägda. /86 har SR-boIagen fullt upp med att klara av den 2-procentiga rationaliseringen. Till detta kommer således även okompenserade kostnadshöjningar som leder till miljonbesparingar. Detta är det sista avtalsåret av sju /80-1985/86. Att just nu tvinga SR-bolagen till kraftiga ingrepp förefaller mindre klokt. Den framtida mediasituationen med satelliter och kablar vet vi ännu inte så mycket om men vad som än händer finns det skäl att slå vakt om vår egen radio och TV i allmänhetens tjänst. Det är där vår egen kultur och vårt eget samhälle speglas. Hur det än blir med nya kanaler får inte programverksamhet utarmas. Tvärtom bör den ökande konkurrensen mötas med ökad programkvalitet i SR:s utbud. Vi yrkar därför på att femtiomiljonerskravet på upphävs och motsvarande summa tas in via höjd mottagaravgift. utöver de 56 som regeringen föreslagit. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att fastställer avgiften för innehav av televisionsmottagare till ett i förhållande till regeringens förslag med . för färg-TV-mottagare och . för svart-vit mottagare, 2. att vid medelsberäkningen för verksamheten i SRkoncernen befriar företaget från det tidigare ålagda besparingskravet på 50 milj. kr. () () () ()
mot · G8021814 · 1985-01-24 00:00:00 — Motion 1984/85:1814 Utnyttjandet av AM-frekvenser som tilldelats Enligt budgetpropositionen (bil. 10 s. 565) fäster regeringens uppmärksamhet på att , utöver vad som hitintills byggts ut eller planerats i form av , förfogar över ytterligare sex frekvenstilldelningar (en på långvåg och sex på mellanvåg). Verket räknar med att dessa tilldelningar ej kan behållas när den nuvarande frekvensplanen löper ut om de inte kommer till användning på något sätt. Regeringen gör inget ställningstagande till verkets propå. Mottagning på AM har blivit alltmer ovanlig i vårt land. I andra delar av världen är sådan mottagning dock fortfarande mycket vanlig. Fördelarna med AM-sändare är att de täcker betydligt större geografiska områden än vad FM-sändare kan göra. Det torde därför i vårt land finnas användning för de sex frekvenstilldelningar som uppmärksammar. Det vore fel att inte åtminstone överväga om de kan utnyttjas. Vi vill för vår del peka på några möjliga användningsområden. Radions trafikinformation har kommit att uppskattas mycket av landets bilister. Ett problem är dock den begränsade räckvidden hos FM-sändarna. Under en resa måste man kanske byta lokalradiostationsområde 2-3 gånger och frekvens kanske ytterligare . Det är endast bilradiomottagare i 3000 kronorsklassen som kan klara dessa stationsomställningar med automatik. En trafikinformation utsänd via en AM-sändare skulle emellertid kunna täcka stora delar av landet. Verksamheten kunde exempelvis handhas av riksradion och ett antal lokalradiostationer i samverkan inom lämpligt avgränsade landsdelar. Program på minoritetsspråk. Det är svårt att i lokalradio och riksradio bereda tillräckligt utrymme för sändningar på invandrarspråk. Här skulle exempelvis en AM-sändare i kunna ge finskspråkiga sändningar till hela . Vidgad spridning av vissa lokalradiostationers program. 1 en inte alltför avlägsen framtid kommer av allt att döma lokalradion att få en egen kanal på FM-bandet. Flera lokalradiostationer kommer då troligen att ligga ute med sändningar kontinuerligt. Om flera lokalradiostationer då samverkar om en blir det möjligt att ta del av ett kompletterande programutbud över större regioner. Detta kan också samordnas med trafikinformationen under punkt 1. Man kan tänka sig att en används för att täcka med sändningar. är ofta svåra att höra en bit ut från kusten. En AM-sändare på skulle kunna erbjuda bl. a. båtturisterna information och service. Man skulle också kunna räkna med att program på exempelvis finska från en gotlandssändare skulle kunna bli en uppskattad informationskanal för människorna i om skeendet i världen. Vi vill inte nu förorda något av de ovannämnda användningsområdena. Ytterligare användningar kan tänkas. Det kan exempelvis finnas intresse från folkrörelser och kyrkor att engagera sig i denna informationsmöjlighet. Det kan också vara rimligare att överlåta utnyttjandet av AMfrekvenserna till enskilda intressen framför att låta dem återgå till ny fördelning 1989. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär utredning och förslag rörande utnyttjandet av de AM-frekvenser som tilldelats .
mot · G8021816 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:1816 I sin anslagsframställning för /86 har Dramatiska teatern framhållit, att dess reella resurser skurits ned. Detta omöjliggör för att på ett riktigt sätt fylla sin uppgift som nationalscen. Vi citerar ur skrivelsen till regeringen: Den här verksamheten hotas av ekonomiska nedskärningar, som tvingar ner antalet produktioner till under det acceptablas gräns. (Kvalitet förutsätter nämligen en viss kvantitet.) De små scenerna är hotade - och då följaktligen hela idén om den pendelrörelse. Teaterns unika ensemble hotas i samma mån, genom att dess utvecklingsmöjligheter långsamt reduceras. Repertoaren och antalet pjäser, scenerna och deras antal, ensemblen, dess sammansättning och antal, verkstads- och ateljéresurser alla dessa komponenter är kommunicerande kärl, där balansen på ett allvarligt sätt håller på att rubbas och teatern skadas i själva grunden. Nedrustningen av måste vändas till upprustning, så att själva idén med en stor svensk nationalscen uppfylls och bibehålls. Dramatiska teatern beräknar att man fatt vidkännas försämringar på sammanlagt 5,6 milj. kr. Teatern äskar nu 2,8 milj. kr. under vart och ett av de två kommande budgetåren som särskilda bidrag för att bringas i nivå med den budget som gällde / 83. Vi anser att de av Dramatiska teatern begärda särskilda bidragen bör beviljas med hänsyn till den stora betydelse för hela den kulturella utvecklingen i vårt land som nationalscenen har. Med hänvisning till det anförda föreslås att beslutar att med ändring av proposition 1984/85:100, bilaga 10, , F 14. Bidrag till , uppta ett i förhållande till regeringens förslag med . (vpk) (vpk)
mot · G8021817 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:1817 eller himlajorden om du vill Jorden vi ärvde och lunden den gröna och lindblommor och kamomill Låt dem få leva de är ju så sköna som kring lönn och alm (: Änglamark) I årets budgetproposition ger kulturministern 4 milj. kr. till ett svenskt klassikerbibliotek och tillmötesgår på så sätt vpk:s nu krav om att bevara ett viktigt kulturarv. På samma vis som vi anser att det är angeläget att slå vakt om det svenska språket menar vi att den svenska musiken i lika hög grad upprätthåller och vidareutvecklar ett värdefullt kulturarv. I nationernas orkester är det vi som svarar för den svenska stämman. Ingen annan åtar sig den uppgiften eller är bättre skickad att göra det. Den svenska musiken och dess rikedom är hotad av många tendenser i dagens värld. Den drabbas av en kommersialisering som över huvud taget hotar kulturen. Den har en mäktig fiende i de stora transnationella koncernerna som för att främja sin marknadsföring och sina profitintressen söker stöpa människor i alla länder i samma form. Betydelsen av musikens utveckling för försvarandet och berikandet av musikskatten kan inte nog betonas. Kompositörer och tonsättare är musikens nyskapare, dess djärva spanare som ständigt är i rörelse för att utforska nya områden och bygga nya världar. Musiken är en viktig förmedlare mellan generationerna och mellan människorna i dagens samhälle. Musiken bidrar i allra högsta grad till fin gemenskap mellan människor - ett tydligt exempel på detta är ett ökande intresse för att delta i eller starta körer runtom i landet. Men vad vet vi om samernas folkvisor i ? Skulle det vara alldeles orimligt att samfällt sjunga vackra Änglamark på fotbollsläktarna eller varför inte vid ett statsbesök? Vpk anser att det är hög tid att samla vårt rika musikarv i en folksångbok där inte bara svenska folkets musiktraditioner återfinns utan också invandrarnas musikliv som berikat oss . En folksångbok som är billig och vacker och lättillgänglig att lånas ut på landets alla bibliotek, vara ett obligatorium i skolornas musiksalar, säljas liksom en bok för alla genom landets olika organisationer som främjar musiken och naturligtvis kunna köpas för en billig penning i Pressbyrån. I ett första skede beräknas kostnaderna för utgivandet av en dylik bok till 2 milj. kr. Med hänvisning till ovanstående föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en sångbok för folket.
mot · G8021818 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:1818 Statligt stöd för bevarande av kulturhistoriskt värdefulla fartyg Många museala verksamheter bedrivs under mycket knappa och begränsade ekonomiska villkor. Det gäller i hög grad för som arbetat med att underhålla och levandegöra kulturhistoriskt värdefulla fartyg. Om denna verksamhet skulle upphöra riskerar en del av ett rikt kulturarv att försvinna. F. n. saknas enhetliga normer vad beträffar renoveringar m. m. Vidare borde ett system byggas upp som också innefattar lånemöjligheter för den som rustar upp och bevarar fartyg som kan anses kulturhistoriskt motiverat. De regler för lån som gäller för dem som renoverar kulturminnesmärkta hus skulle kunna vara en tänkbar modell att tillämpa på dem som renoverar kulturminnesmärkta fartyg. Om det gavs möjlighet tili finansiering av sådana insatser skulle det kunna rädda många fartyg. Andra modeller för statlig stödinsats kan vara att statsmakten formulerar villkor som är likvärdiga med de som t. ex. gäller för museijärnvägsföreningarna i . I vilken utsträckning detta är möjligt bör övervägas i en särskild översyn. I denna översyn bör också ingå en kartläggning av omfattningen av de kulturhistoriska segelfartygens antal och kondition. bör därför ge regeringen i uppdrag att snabbt verkställa en sådan kartläggning och överväga åtgärder som säkrar de kulturhistoriskt värdefulla segelfartygens framtid. Detta skulle också innebära ett positivt tillskott för olika delar av landet som är av stort kulturhistoriskt värde. Med det anförda vill jag föreslå att beslutar begära att regeringen snabbt låter utreda de kulturhistoriska segelfartygens situation samt att föreslå åtgärder som utredningen finner angelägna. () ()
mot · G8021820 · 1985-01-25 00:00:00 — i och av cirkuskonsten Den svenska cirkuskonsten håller på att försvinna. En av anledningarna är framförallt att återväxten bland artisterna avstannat. I finns ingen genomarbetad utbildning eller skola för cirkusintresserade. De artister som finns har helt på egen hand stått för utbildningen. I utlandet bedrivs cirkusskolor med statliga medel. Önskvärt vore att även vårt land på ett påtagligare sätt stödde cirkuskonsten. I har det tagits initiativ till startande av en privat cirkusskola i mycket begränsad omfattning. Det borde vara en självklarhet att samhället, i kulturell mening, åtog sig ett ansvar för återväxten inom cirkuskonsten. Cirkuskonsten bör även stödjas på andra områden. Tillgängligheten borde förbättras. Många kommuner tillhandahåller cirkusplatser av god kvalitet. Ändock borde staten bidra med en fast cirkusplats någonstans i . Cirkusutövningen är ett gammalt och fint kulturinslag. Åtskillig historia finns bevarad. Stora mängder material finns vid cirkusakademin i . Detta ovärderliga material går ett ovisst öde till mötes. Initiativ bör tas till skapandet av ett cirkusmuseum. Det är viktigt att den dokumentation som är bevarad om cirkuskonsten säkras för framtiden. borde få uppdraget att arbeta fram ett totaltäckande program där hänsyn tas till utbildningsbehovet, tillgängligheten och bildandet av ett cirkusmuseum. Med hänsyn till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om behovet av totaltäckande program för främjandet av cirkuskonsten. () ()
mot · G8021821 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:1821 i och till förutvarande arrendatorn Regeringen godkände på föredragning av kommunminister försäljning av tillhörande fastighet Viksängen 1:1. Detta skedde utan att godkänt föreliggande avtal enligt föreskrifter i SFS 1970:939. Dåvarande arrendatorn, , , 46201 , synes genom konsekvenser av detta beslut och därmed avträdet å arrendet ha gjort kännbara ekonomiska förluster. ekonomiska och sociala situation är synnerligen prekär efter detta. I den uppkomna situationen är det rimligt att staten tar det ekonomiska ansvaret för gjorda förluster. Regeringen bör efter utredning komma med förslag till . Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att hos regeringen begära utredning av förslag till åtgärder för personlig ersättning till . () ()