mot · G802463 · 1985-01-16 00:00:00 — m. fl. Bilismens roll i samhället Det finns en slogan som säger bilen stannar . Det är sant. Hur väl vi än lyckas bygga ut kollektivtrafiken kommer vi även att leva i ett samhälle där bilen utgör en omistlig del av människors vardag. I ett decentraliserat samhälle med en fungerande glesbygd och en levande landsbygd kommer bilen att vara ett omistligt transportmedel. För en aktiv fritid, även en bit från allfarvägen, är bilen nödvändig inte minst för barnfamiljer. I takt med att utlandsresandet minskat har husvagnssemestrarna ökat och därmed bilens roll även där. Till många attraktiva semesterorter finns inte en fungerande kollektivtrafik. Har man inte bil blir man stående från målet. Den medvetna strävan från statsmakternas sida att lägga industriarbetsplatserna avskilda från bostadsområdena har i många fall gjort bilen nödvändig för arbetsresor. Denna bundenhet till bil har förstärkts av att inga eller alltför små parkeringsplatser anlagts i anslutning till pendeltåg, tunnelbanor och snabbussar. Tendensen att lägga de stora lågprisvaruhusen utanför tätorterna har gynnat de bilburna kunderna. Frågan är alltså inte om vi behöver och skall ha personbilar utan hur framtidens bilsamhälle skall se ut. Hur skapar vi de bästa betingelserna och de mest rättvisa pålagorna på de bilar som måste finnas och hur skall dessa pålagor fördelas mellan olika kategorier av bilägare? Hur kan vi effektivast använda bilbeståndet? accepterar inte höjda bensinskatter som ett medel för att generellt öka statens inkomster även om bilismen också skall bära sina egna kostnader. kommer t. ex. inte att stödja ett förslag om att avskaffa bilskatten och ta ut motsvarande statsinkomster via högre bensinpris. En sådan åtgärd skulle direkt missgynna dem som har den sämsta kollektivtrafiken. Förslag till åtgärder för att reducera negativa miljöeffekter av bilismen kommer att redovisas i andra motioner för behandling i jordbruks- och näringsutskotten. Frågan om hur vi effektivast kan använda vårt bilbestånd tål att diskuteras. Vi vill lägga fram två förslag: Reseavdragsregler införs som verkligen uppmuntrar samåkning. Om vi kunde få medeltalet åkande per bil att öka , skulle vi spara 600 000 000700 drivmedel . Med tanke på den förbättring av miljön och handelsbalansen som detta skulle innebära föreslår vi: Att bilavdraget vid samåkning utformas på sådant sätt, att det verkligen stimulerar till samåkning, något som inte är fallet med nuvarande bestämmelser. Vi menar att bilägaren utöver det generella bilreseavdraget borde får dra av ytterligare /mil och passagerare, dvs. motsvarande vad han äger uppbära för passagerare vid statlig eller tjänsteresa. Passageraren i sin tur får dra av motsvarande belopp (/mil), eller om han haft möjlighet att åka kollektivt, vad detta skulle kostat honom. I flertalet fall torde dock passagerarens avdragsmöjligheter elimineras av gällande grundavdrag på . för resekostnader till och från jobbet. En ökad satsning på biltåg. Den satsning SJ har börjat med har mottagits mycket positivt, varför statsmakterna bör uppmuntra fortsatt och utökad biltågsanvändning. I takt med att landstingens och kommunernas kostnader för kollektivtrafiken ökat, har också orättvisan ökat mot dem som via kommunal- och landstingsskatter bidrar till länets kollektivtrafik men inte alls eller i obetydlig utsträckning kan använda sig av densamma. En kraftig utbyggnad av kompletteringstrafiken skulle naturligtvis något kunna reducera antalet människor, som drabbas av nyssnämnda orättvisa. Dessvärre måste vi nog konstatera, att ekonomiska förutsättningar saknas inom kommun och landsting för en mycket kraftig utbyggnad av kompletteringstrafiken. En annan och mera generell åtgärd för att reducera här ifrågavarande orättvisor för den som har bilen som enda realistiska alternativ är att hålla en sådan avgiftsnivå, att man kan begränsa skattesubventionerna av kollektivresandet. Vi tror att detta är den väg vi måste gå av många skäl. Vi har också den erfarenheten att det inte är biljettkostnaden i sig utan främst linjedragning, tidtabellsanpassning etc. som avgör om man åker kollektivt eller ej. Även om biljettpriset höjs avsevärt, så är det som regel dyrare att använda egen bil för arbetsresorna. Vi vill emellertid understryka att den förbättrade kostnadstäckningen i första hand bör uppnås genom ökat antal resenärer med hjälp av behovsanpassade tidtabeller och linjedragningar och först i sista hand genom höjning av taxorna utöver vad som motiveras av inflationen. I ett samhälle där industrin i stället för att binda stora värden i lager satsar på snabba och säkra transporter är det nödvändigt att utnyttja det bästa i varje transportmedel, och där har lastbilar och kombinerade person- och godsbussar sin givna plats. Framtidens godstransportarbete måste bygga på den ur samhällsekonomisk synpunkt bästa kombinationen av tåg, lastbil och fartyg. och sjöfartens godstransportmöjigheter måste utnyttjas så effektivt som möjligt ur energi- och miljösynpunkt, så kommer lastbilen alltid att behövas. Man måste ha klart för sig att vi har vägar och gator (exkl. skogsbilvägar) men bara ca 1 järnvägar. Därför gäller det att skapa bästa möjliga villkor för den för vårt land så viktiga åkerinäringen. Vad som är bra för de mindre företagen och egenföretagarna är också bra för åkerier och åkare. Som exempel på åtgärder till fromma för småföretagen vill vi nämna förslag om sänkta socialförsäkringsavgifter för mindre företag. I övrigt vill vi hänvisa till vår partimotion angående näringspolitiken. För lastbilstrafiken är ett bättre underhåll av det sekundära vägnätet av avgörande betydelse för lönsamhet, säkerhet och bilslitage. Beträffande vår syn på anslaget till det sekundära vägnätet och till enskilda vägar och skogsvägar hänvisar vi till vägmotion. För att minska problemen med s. k. flaskhalsar har och även föreslagit särskilda anslag för upprustning av för lastbilstrafik speciellt besvärliga broar och vägsträckor. TKF har drivit ett forskningsprojekt för att undersöka förutsättningar för och konsekvenser av trafik i med s. k. dubbelkombinationer och därvid funnit att - Ett allmänt utnyttjande av dubbelkombinationer i stället för lastbil med släp skulle innebära transportkostnadsreduktioner på en knapp miljard kronor/år (1984). - Jämförande provbaneförsök utförda av VTI visade att de dubbelprototyper som tagits fram inom projektet hade något bättre köregenskaper än referenskombinationen lastbil med släp. Mot denna bakgrund vill vi föreslå att regeringen fastställer regler och andra villkor för användning av dubbelkombinationer i . Det är viktigt att genom olika åtgärder minska dieseldrivna fordons miljöfarliga utsläpp. Utan att närmare gå in på hur detta rent tekniskt skall gå till, så vill vi bara notera, att det kommer att bli relativt dyrt att göra dieselmotorn miljövänligare. är det även i detta fall angeläget, att övergången sker successivt i samband med bilbyte eller liknande. Även i dessa fall är det angeläget att på något sätt skapa en morot som stimulerar åkaren att byta ut sitt fordon mot ett miljövänligare. Ett annat sätt att minska utsläppen av försurande ämnen från tunga dieselfordon är att i större utsträckning föra över långväga godstransporter till järnväg. Så kallad kombitrafik, dvs. en kombination av järnvägs- och lastbilstrafik där långtradare helt enkelt lyfts över på järnvägsvagnar har så många fördelar ur miljö-, energi- och vägslitagesynpunkt att i mycket större utsträckning bör satsa på detta såväl inom landet som i internationell Redan med nuvarande taxor bör det på avstånd över vara lönsamt med sådan huckepack-trafik, eftersom man på detta sätt avsevärt kan reducera kostnaderna för förare, drivmedel och kilometerskatt. Utan en aktiv medverkan från åkerinäringens sida och lyhördhet för de krav denna näring ställer på motparten kommer vi dock aldrig att få någon positiv utveckling av kombitrafiken. För att kunna lägga upp rationella godstransportsystem, där tåget utgör en integrerad del, måste åkerierna långsiktigt kunna lita på SJ. Ankomst- och avgångstider måste hållas och anpassas till terminal tider och färjetrafik. SJ måste möta åkerinäringens behov med bättre marknadsföring, material och service. Med hänvisning till det anförda hemställs* att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande 1. ökad satsning av SJ på biltåg för turister m. 2. kostnadstäckning i lokal och regional kollektivtrafik, 3. möjligheterna att använda s. k. dubbelkombinationer även i , 4. ökade insatser från SJ för att stimulera s. k. huckepack-trafik i nära samarbete med åkeriförbundet. () () () () P.-O. () () * Se även motion 1984/85:464.