mot · G8023174 · 1985-04-24 00:00:00 — Motion 1984/85:3174 m. fl. Förenklad självdeklaration (prop. 1984/85:180) Det svenska skattesystemet är utomordentligt komplicerat och därför mycket svårt att överblicka. a. skatteuppgörelsen med begränsningar av underskottsavdragen har svårigheterna blivit ännu större. Det är självfallet ett utbrett önskemål att alla tänkbara förenklingsåtgärder skall vidtas både vad gäller skattesystemet och deklarationsförfarandet. Vår principiella inställning är emellertid att förenklingar skall utformas så att den enskilde skattebetalaren inte förlorar det faktiska inflytandet över sin deklaration. Inte heller får orättvisor skapas genom alltför stora schabloniseringar. Även med dessa restriktioner kan högst betydande förenklingar av deklarationsförfarandet och deklarationsblanketten ske. Flera av våra förslag om förändringar av skattesystemet i samband med ett sänkt skattetryck leder till förenklingar. Våra förslag om avskaffande av uppdelning av inkomsterna i A- resp. B-inkomster, avskaffad sambeskattning av förmögenhet, slopad underskottsavdragsbegränsning m. m. leder också till ett förenklat skattesystem. Därmed ökar den enskildes möjligheter att överblicka systemet som taxeringsarbetet blir enklare. Regeringens förslag innebär att förenklad självdeklaration skall uppnås genom utvidgad uppgiftsskyldighet, flitigare användning av personnummer, ökad kontroll och central samköming av dataregister med uppgifter om privatpersoners hela ekonomiska situation. Förslaget innebär inte att skattesystemet förenklas. Krångliga deklarationer och ett skattesystem som blir allt svårtillgängligare är ett symptom på att skattetrycket passerat smärtgränsen. Deklarationerna kan och bör förenklas men förenklingen får inte innebära att den skattskyldige in skall skriva under att han godtar utsända kontrolluppgifter utan vetskap om alla kommit honom tiil handa eller inte. Risken för fel är uppenbar, liksom risken att många inte kommer att veta hur man bär sig åt för att rätta till en tvivelaktig uppgift. Moderata samlingspartiet begär nytt förslag till förenklad deklaration med hänsyn till den kritik som ovan framförts. Det ansvar och den kontroll som det innebär att varje deklarant själv fyller i uppgifterna bör därvid i första hand behållas. Om det längre fram - i motsats till vad som föreslås i propositionen - blir möjligt att åstadkomma en blankett där uppgifterna från kontrolluppgifterna redan är förtryckta bör frågan tas upp till förnyat övervägande. Moderata samlingspartiet begär ett nytt förslag till förenklad blankett med hänsyn till den kritik som ovan framförts. Uppgiftsskyldigheten, personnummer och datasamkörningar Banker och andra penninginrättningar föreslås i propositionen få obligatorisk uppgiftsskyldighet till skattemyndigheterna i fråga om räntor och kapitalbehållning. Uppgiftsskyldigheten skall gälla samtliga banker, postgirot, fondkommissionsbolag, bankirer och bankirföretag, finansbolag, finansieringsföretag, försäkringsföretag, jordbrukets organisationer, kooperativa företag, , VPC m. fl. Uppgiftslämnandet kommer att helt baseras på personnumret. I propositionen uttalas att det inte kan anses innebära något otillbörligt från integritetssynpunkt att man tar ADB-tekniken till hjälp vid skattekontrollerna. Vi menar att dessa dataregister kan komma att användas till annat än att förenkla deklarationsförfarandet och utgör en sådan omfattande uppluckring av banksekretessen att det från integritetssynpunkt inte kan godtas. har en parlamentariskt tillsatt kommitté tillkallats för att utreda användningen av personnummer i samhället. Det är mot den bakgrunden anmärkningsvärt och oroande att regeringen framlägger förslag som förutsätter en kraftig ökning av användningen av personnummer. Regeringsförslaget innebär bl. a. att , HSB, OK och alla andra som förvaltar pengar utan att ha använt personnummer kommer att tvingas göra det. Vi menar att kontroll av medborgare som bygger på datasamkörningar av principiella skäl bör avvisas. Användning av personnummer som underlättar datasamkörningar av personregister skall begränsas. Datatekniken har inneburit att den enskildes integritet beskurits med hänvisning till samhällets krav på effektivitet vid hanteringen av känsliga personuppgifter. Vi kan inte acceptera att effektivitets- och förenklingskrav tillåts vara utgångspunkten för åtgärder på integritetsskyddsområdet. Det är tvärtom så att den enskildes krav på integritet och sekretess måste vara styrande för lagstiftningen och myndigheternas praktiska hantering av olika dataregister. Bland så många konton det här är fråga om - drygt 15 miljoner där många saknar personnummer blir det oundvikligen, liksom vid VPC-rapportering om aktieinnehavet vid årsskiftena, att en mängd fel uppstår. Många av dé aktieförsäljningar och aktieköp som sker kommer t. ex. inte att hinna registreras. Problem kan vidare uppkomma när makar har gemensamt bankkonto eller när någon förvaltar föreningsmedel. Förutom svårigheten att vinna rättelse kommer detta att medföra att de som omfattas av det s. k. enklare deklarationsförfarandet noga behöver kontrollera lämnade uppgifter från banker, kreditinstitut m. fl. Härigenom minskar enkelheten i deklarationsförfarandet. I propositionen uppskattas den utvidgade uppgiftsskyldigheten för kreditinstituten vad gäller inlåningsräntor ge en ökning av skatteintäkterna med 400 milj. kr. Detta förutsätter emellertid att beskattningen av dessa obeskattade räntor inte leder till att kapitalet går till den s. k. grå och svarta kreditmarknaden, vilket är långtifrån säkert. Höjning av schablonavdraget vid inkomst av tjänst Schablonavdraget föreslås höjt från nuvarande . dock högst av inkomsterna. slopas den nuvarande avdragsbegränsningen på . Arbetsresekostnader får således dras av under posten övriga kostnader. Den föreslagna höjningen av schablonavdraget är ett exempel på att regeringen i växande utsträckning går in för skatt efter inkomsttagarkategori i stället för skatt efter bärkraft. Enligt vår mening bör principen för skatt efter bärkraft vara vägledande för skatteuttaget. Både den föreslagna höjningen av schablonavdraget och den tillfälliga skatterabatten som införts berör endast inkomst av tjänst. Pensionärer, kulturskapare, jordbrukare och andra egenföretagare får ingen skattelättnad. För pensionärer föreslås dessutom att hundrakronorsavdraget slopas. Skattelättnaden blir störst för dem som inte har några kostnader alls. Deltidsarbetande och feriearbetande studerande tjänar mest. Eninkomstfamiljerna som endast får ett schablonavdrag missgynnas i förhållande till dem som har två inkomster, något som är särskilt anmärkningsvärt med hänsyn till att det blir allt vanligare med en enda inkomst ju fler barn det finns i familjen. Redan nu betalar t. ex. en industriarbetare med en enda lön och flera barn . mer i skatt än två sammanboende ungdomar utan försörjningsbörda som tillsammans har samma inkomst som industriarbetarfamiljen. Höjningen av schablonavdraget beräknas kosta . Huvuddelen av skattebortfallet - ca - får kommunerna och landstingen stå för. Skattebortfallet för staten begränsas till . med förändringen av schablonavdraget slopar regeringen inflationsskyddet av den statliga inkomstskatteskalan vilken höjer skatteuttaget med . Effekten blir med andra ord att en skattesänkning för dem som har inkomst av tjänst och inga större kostnader för inkomstens förvärvande finansieras med en skattehöjning för alla andra. De som redan har lägre bärkraft vid en viss bruttoinkomst genom höga omkostnader får skatteskärpningar, vilket framgår av nedanstående tabell. De som har högre bärkraft genom att ha låga omkostnader för inkomsternas förvärvande får däremot skattelättnader. Effekten av höjt schablonavdrag och slopad indexreglering för några olika hushållstyper Inkomst i kr. Skattesänkning genom höjt schablonavdrag Skatteskärpning Total skattegenom slopad förändring indexreglering 100 000+ 80 000 100 000+ 80 000 Det nuvarande schablonavdraget på . beaktas inte vid uttagandet av preliminär A-skatt. När regeringen nu föreslår en höjning till . hade det varit naturligt att beakta detta avdrag vid det preliminära skatteuttaget. Inte minst mot bakgrund av att uttaget av preliminär skatt låg högre än det slutliga skatteuttaget. Regeringen har emellertid för avsikt att bara beakta halva schablonavdraget vid fastställandet av preliminärt skatteuttag, varför överuttaget av skatt kommer att öka med ytterligare ca . Den enda anledningen till en sådan åtgärd är att regeringen vill hålla nere det kassamässiga budgetunderskottet . Det är ingenting annat än en ren bokföringsmässig manipulation. Med utgångspunkt från våra grundläggande skatteprinciper kan vi inte acceptera en höjning av schablonavdraget till . Förslaget är dessutom statsfinansiellt alltför dyrbart. Vi förordar att schablonavdraget ligger kvar på , högst av intäkterna. Förslaget att flytta avdrag för räntor i inkomstslaget tjänst till inkomstslaget kapital kan medföra en skatteskärpning genom att sparavdraget påverkas. Därtill träder avdragsbegränsningen in. Vi har inga invändningar mot att räntan på överskjutande preliminärskatt görs skattefri och att räntesatsen därför halveras till motsvarande halva diskontot. Höjningen och individualiseringen av sparavdraget till . Med hänvisning till förbättringen av sparavdraget godtas även förslaget om att avdrag för förvaltningskostnader endast medges till den del kostnaderna överstiger . Avdragsrätten vid realisationsvinst på aktieförsäljningar Från den realisationsvinst som uppstår vid försäljning av aktier som innehafts får man avdrag med . För gifta makar beräknas avdraget gemensamt. Regeringen föreslår nu ett nytt avdrag på . från vinster vid försäljning av aktier som innehafts mindre än , vilket vi inte har några invändningar mot. Det nuvarande 3 000-kronorsavdraget föreslås sänkt och omvandlat till ett individuellt avdrag på . För ensamstående innebär det en försämring på . Realisationsvinstbeskattningen vid aktieförsäljning skärptes . Skattehöjningen vid schablonmässig beskattning innebar att anskaffningskostnaden sänktes till av försäljningspriset mot tidigare . Därigenom minskade det belopp med vilket aktier kunde säljas skattefritt, Under förutsättning att de tidigare reavinstreglerna återinförs accepterar vi förändringen av avdraget. Som andrahandsyrkande föreslår vi ett individuellt avdrag på . Hemmamakeavdraget, avdrag för underhåll av icke hemmavarande barn och för nedsatt skatteförmåga Vi delar uppfattningen att hemmamakeavdraget som ger skattereduktion på maximalt . och skattereduktionen på . för ensamstående med hemmavarande barn inte bör slopas. Regeringen har gått på de borgerliga reservanternas linje. Det är som framhållits i vår familjepolitiska motion 1984/85:2689 inte acceptabelt att ytterligare missgynna eninkomstfamiljerna. Det är bra att regeringen behåller avdraget för underhåll av icke hemmavarande barn. har föreslagit att avdraget avskaffas. Även här har regeringen gått på reservanternas linje. Avdraget för underhållsbidrag utgår med högst . per barn medan underhållsbidrag normalt fastställs till bortåt . eller mer för varje barn och år. Kommitténs förslag skulle leda till att man ytterligare försvårar för en underhållsskyldig att bidra till sina barns försörjning vilket också skulle urholka inställningen att båda föräldrarna har ansvar för barnen. Vi tar bestämt avstånd från förslagen. Det är enligt vår mening också viktigt att underlätta, inte urholka, den underhållsskyldiges möjlighet att bidra till sina barns försörjning. Vi accepterar att reglerna om existensminimum bibehålls. I vår familjepolitiska motion har vi föreslagit betydande förbättringar i regelsystemet. Vad gäller skatteförenklingskommitténs förslag om folkpensionärernas extra avdrag har regeringen gått på reservanternas linje att det extra avdraget skall beräknas med hänsyn till värdet av makarnas sammanlagda förmögenhet. Förslaget om ändrad avdragsmöjlighet för den som inte uppburit pension under hela beskattningsåret godtas. Vid beräkning av pensionsgrundande inkomst (PGI) föreslås i propositionen att avdrag skall göras för kostnader som arbetstagaren haft i anställningen i den mån kostnaderna minskade med erhållen kostnadsersättning överstiger . Vi förordar att beloppsgränsen i enlighet med vårt förslag om schablonavdrag ligger kvar på . Regeringen föreslår att möjligheterna att slippa redovisa resekostnadsersättning i deklarationer och kontrolluppgifter utvidgas från nuvarande Beträffande traktamentsersättningen behålls de nuvarande reglerna. Vi har inga erinringar mot förslagen. Vad gäller redovisning av aktieförsäljningar som inte är deklarationspliktiga föreslås att försäljningssumman får uppgå till högst . Denna regelförändring är anpassad till förslaget om att 3 000-kronorsavdraget skall omvandlas till ett individuellt avdrag på . Vi föreslår att beloppsgränsen anpassas till våra förslag om förändrad realisationsvinstbeskattning. De övriga förslagen i propositionen om deklarationsskyldigheten faller till följd av våra tidigare ståndpunkter om s. k. förenklad självdeklaration. Enligt regeringens förslag får beslut om taxering meddelas utan att den skattskyldige upplyses om innehållet i de kontrolluppgifter som taxeringsmyndigheterna fått del av. Detta är oacceptabelt. Regeringen föreslår också att en skattskyldig som avgett en förenklad självdeklaration före utgången av juni månad taxeringsåret skall få ett särskilt meddelande om taxering. I propositionen sägs också att skatteförenklingskommittén överväger att i ett kommande betänkande föreslå att skattsedelsutskriften tidigareläggs med i det förenklade deklarationssystemet. Effekten blir att återbetalning av överskjutande skatt liksom inbetalning av kvarstående skatt tidigareläggs för de fyra miljoner inkomsttagare som berörs. Denna uppdelning i två helt skilda skattekategorier, de som har resp. de som inte har skatteförenkling, är från principiella synpunkter mycket tvivelaktig. Regeringen föreslår att straffskalan i taxeringslagen för den som uppsåtligen eller av grov oaktsamhet åsidosätter uppgiftsskyldigheten utvidgas till att omfatta utöver böter även fängelse . I konsekvens med att vi tar avstånd från regeringens förslag om s. k. förenklad självdeklaration ställer vi oss också avvisande till de förslag om straffskärpningar som propositionen innehåller. Redan enligt nuvarande bestämmelser i taxeringslagen finns sanktioner mot den som uppsåtligen eller av grov oaktsamhet underlåter att fullgöra kontrolluppgiftsskyldigheten. Straffet är dagsböter. Det finns inte något behov av ytterligare straffsanktioner. 56 § i taxeringslagen Från början fanns i den lagrådsremiss som föregått den aktuella propositionen ett förslag till ändring i 56 § i taxeringslagen innebärande att taxeringsrevision skulle få ett utvidgat användningsområde. Förslaget innebar bl. a. att det utanför den hittillsvarande taxeringsrevisionen skulle skapas en allomfattande rätt till uppgiftsinsamling från företag och andra, om dem själva, om deras kunder och om andra. Hade detta förslag genomförts, skulle taxeringsrevisionen ha övergått till att bli en allmän intrångs- och undersökningsrätt, utan de allmänna begränsningar som bör gälla för taxeringsrevision. Efter hård kritik drog regeringen tillbaka förslaget. I propositionen sägs dock att regeringen ansåg det vara lämpligast att avvakta med ändringar i 56 § i taxeringslagen. Föredragande statsråd anför dessutom att något förslag till lagändring i den delen lägger jag inte fram . Dessa formuleringar tyder på att regeringen för tillfället endast genomfört en taktisk reträtt. Vi vill därför i sammanhanget anföra att alla förändringar av 56 § i taxeringslagen i linje med vad som föreslogs i lagrådsremissen är synnerligen olämpliga. Tvärtom talar starka skäl för att den enskildes ställning vid taxeringsrevision skall stärkas. Skattemyndigheter kan nu med stöd av bevissäkringslagen genomföra husrannsakan och beslagta egendom i människors hem eller på deras arbetsplatser utan att ens misstanke om brott föreligger. Lagen sätter alltså skattemyndigheternas intressen i första hand. Såsom vi utvecklat i vår partimotion om ökad rättstrygghet, 1984/85:454, måste bevissäkringslagen skärpas till den enskildes förmån. Med beslutet att avskaffa inflationsskyddet av skatteskalan har regeringen övergivit alla tidigare antydningar om att den kommit till insikt om marginalskatteproblemet. I stället sker nu en återgång till skadliga politik där inflationen höjer skatterna, rundgången ökar och regeringen då och då griper in med panikpaket och nya lappar i lapptäcket. Regeringsförslaget om slopat inflationsskydd och höjt schablonbidrag innebär att marginalskatterna skärps med . Därmed framstår alternativen mycket klart. En varaktig och långsiktig marginalskattesänkning eller fortsatta hastverk och skatteomläggningar, som slutar med högre skatter. Insatser mot rundgången eller ett växande bidragsberoende. Inflationsskydd eller skatter som stiger var gång priserna gör det. Att ta bort inflationsskyddet innebär att varje procents ökning av inflationen höjer inkomstskatten med en hundralapp för en vanlig inkomsttagare - totalt med . Om inflationen blir () ökar skatten med . Totalt skärps skatteuttaget med . Skärpning av den statliga inkomstskatten 1986 till följd av utebliven indexreglering vid 5-6 procents inflation Inkomst före underskottsavdrag 1986 Om inflationen ligger kvar på nuvarande nivå, dvs. på , blir skatteskärpningen , eller mer än vad schablonavdraget och det höjda sparavdraget kostar tillsammans. Dessutom kommer marginalskatterna att stiga för alla som ligger i närheten av ett trappsteg i skatteskalan. För inkomsttagare strax ovanför . höjs marginalskatten med , från . Ett par hundratusen människor ytterligare kommer att få marginalskatt . Utan inflationsskydd är det bara en tidsfråga innan alla fått högre marginalskatt. Skattebortfallet till följd av regeringens förslag kan beräknas uppgå till 3 500-3 900 milj. kr. Stor osäkerhet föreligger vad gäller skatteeffekterna av den utvidgade uppgiftsskyldigheten för inlåningsräntor. Våra ställningstaganden vad gäller schablon- och sparavdraget, avdragen för förvaltningskostnader, reavinsten på aktier m. m. beräknas medföra ett inkomstbortfall på knappt 600 milj. kr. Därtill kommer inflationsskyddet i skattetabellen som kan beräknas innebära en utebliven skatteskärpning på ca 2 600 milj. kr. Med stöd av det anförda hemställs 1. att avslår proposition 1984/85:180 utom såvitt avser att räntan på överskjutande preliminär skatt görs skattefri, förbättringen av sparavdraget, ändringen rörande avdraget för förvaltningskostnader, avdraget för korttidsaktier, den höjda redovisningsgränsen för resekostnadsersättning, det slopade 100-kronorsavdraget och den ändrade avdragsmöjligheten för den som inte uppburit pension under hela beskattningsåret, 2. att hos regeringen begär förslag om en ändring av den s. k. schablonregeln vid realisationsvinstbeskattning av aktier i enlighet med vad som anförts i motionen, 3. att därest yrkandet under punkt 2 inte skulle bifallas begär förslag hos regeringen om ett individuellt avdrag på . 4. att anhåller att regeringen skyndsamt återkommer med nytt förslag om förenklad självdeklaration efter de riktlinjer som ovan anförts. L. () i () () PER () () () ()