ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G8021932 · 1985-01-24 00:00:00 — Motion 1984/85:1932 m. fl. Freds- och konfliktforskningen vid Ämnet freds- och konfliktforskning fick 1971 en fastare ställning vid universiteten i , och i och med att en forskarassistenttjänst inrättades vid vart och ett av universiteten. Därefter har regering och riksdag uttalat sig för en fastare institutionell organisering. Ett resultat av denna utveckling är de två professurer i ämnet som inrättats i och . hävdade vid 1979/att det är angeläget att freds- och konfliktforskningen får en tillfredsställande basorganisation så att en fruktbar forskningsmiljö för denna forskning kan skapas i landet som helhet och hemställde om en långsiktig plan för utvecklingen av resurserna för forskningsområdet. Beslutet resulterade i att UHÄ lade fram en sådan plan med förslag om de ovannämnda professurerna. I planen sade sig UHÄ också förutsätta att behovet av förstärkning av basresurserna för fredsoch konfliktforskning skulle beaktas redan under /82. Mot bakgrund av dessa uttalanden måste konstateras att vid inte fått någon form av förstärkning av sina resurser. Verksamheten vid institutionen har i huvudsak varit inriktad på forskning. Härutöver har den innefattat handledning av doktorander, tvärvetenskapliga doktorand- och forskarkurser samt allmänna seminarier som förstärkt forskarutbildningen vid de samhällsvetenskapliga och humanistiska fakulteterna. Utöver innehavaren av den enda fasta tjänsten har institutionen fem medarbetare som tillsammans har en bred vetenskaplig bakgrund. De är knutna till institutionen genom lösa timmar, externfinansierade forskningsprojekt eller som doktorander vid andra institutioner. Med ytterst begränsade resurser har institutionen förmått hålla i gång en förhållandevis omfattande forskningsverksamhet med inriktning på ämnen som: alternativa försvarsformer, omställning från militär till civil produktion, svensk försvarspolitik, nordisk säkerhet, ideologiska konflikter, etniska konflikter samt konflikter i . har institutionen upplevt ett starkt ökande intresse för olika delar av sin verksamhet. Det handlar bl. a. om en tvärvetenskaplig utbildning för doktorander i nya former, om en starkt ökande efterfrågan på institutionens tjänster utanför den akademiska världen samt, sist men inte minst, om den grundkurs i freds- och konfliktkunskap som lockat sex till åtta gånger fler sökande än antalet platser. Bristen på resurser utgör en alltmer besvärande begränsning av institutionens möjligheter att möta detta intresse. Institutionen har i sina petita understrukit behovet av en ny fast tjänst på mellannivå (med den nya terminologin ett lektorat) en dokumentalist med inriktning på freds- och konfliktforskning, förstärkning av driftskostnadsanslaget med . a. litteraturinköp. Dessa förslag synes mot den ovan angivna bakgrunden mer än väl motiverade. bör enligt vår mening ge regeringen till känna behovet av förstärkta resurser för denna angelägna verksamhet. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om förstärkta resurser för freds- och konfliktforskningen vid . MAJ () () ()
mot · G8021933 · 1985-01-24 00:00:00 — Motion 1984/85:1933 och för handikappade elever i gymnasieskolan Enligt lag skall landstingskommun sörja för att rörelsehindrade eller eljest fysiskt handikappade barn, som till följd av sitt handikapp eller av andra särskilda skäl är i behov av inackordering för att kunna delta i undervisning i grundskola erhåller inackordering i särskilt elevhem (SFS 1965: 136). har försöksverksamhet med jämförlig verksamhet bedrivits också för gravt rörelsehindrade gymnasieelever vid gymnasium. Verksamheten har bedrivits med statliga medel, och de erfarenheter man vunnit ledde fram till att antog regeringens proposition om åtgärder för elever med handikapp i det allmänna skolväsendet m. m. Som en följd härav skall man nu inom varje planeringsberedning regionalt verka för att gravt rörelsehindrade elever skall kunna få sina gymnasiestudier genomförda närmare hemorten . Svårigheter uppstår då beträffande betalningsansvaret, bl. a. annat när det gäller boendet. I samband med avvecklingen av försöksverksamheten vid gymnasium klargjordes det att landstingen ej är ansvariga att ordna boende för dessa elever. Landstingens skyldigheter enligt denna motions ingress gäller enbart , ej gymnasieskolan. Risken är då att enskilda elever kommer att drabbas och att ojämlikhet kan uppstå beroende på var man råkar bo, eftersom sådan undervisning svårligen kan ordnas på varje boendeort. Med stöd av ovanstående föreslår vi att hos regeringen anhåller om förslag till ändring i ovanstående elevhemslag så att den jämväl omfattar gymnasieskolan. () ()
mot · G8021934 · 1985-01-24 00:00:00 — m. fl. En ny idéburen folkhögskola i Välunderbyggda och omfattande utredningar påvisar entydigt det stora och omedelbara behovet av att medgivande lämnas till inrättande av en ny, idéburen folkhögskola inom . Till har även detta redovisats i en framställan från i , . Vidare finns enligt vår uppfattning behov av långa allmänna kurser med en övergripande samhällsorienterad profilering. En idéburen folkhögskola kan mycket väl möta en del av det vuxenutbildningsbehov som finns inom . Ett underlag som visar detta är bl. a. LOVUX 74: Inom LO-kollektivet i (ca 280 000 medlemmar) har de flesta en mycket låg utbildningsmässig bakgrund. (Detsamma gäller även deras familjemedlemmar. Vår anm.). Bland arbetarbarnen är det som går vidare till teoretiska utbildningslinjer efter . Situationen har som bekant inte förbättrats . I och med studiestödsreformens tillkomst 1975/76 har också andelen samverkankurser på folkhögskolor ökat mycket kraftigt, tyvärr utan motsvarande ökning av nya folkhögskolor eller volymökningar uttryckt i elevveckor. LO:s folkhögskola har betydande problem vad beträffar möjligheterna att tillgodose de idéburna organisationernas behov av utrymme för samverkankurser. De lokala fackliga organisationerna i har större delen av sina samverkankurser med , andelen samverkankurser uppgår f. n. till ca . Detta utan att tillnärmelsevis kunna tillgodose önskemålen om i det närmaste fördubblade volymer! En ny idéburen folkhögskola inom avlastar således befintliga folkhögskolors starka krav på ytterligare samverkankurser, till vilka förutom även får räknas Arstagårdens, Väddös, Birkagårdens och folkhögskolor. Att utöver dessa finna ytterligare folkhögskolor som samverkanspartner har visat sig mycket svårt, speciellt med de volymer och uppdämda behov som det här är fråga om. Slutsatsen av detta blir att situationen är synnerligen ansträngd vad gäller folkhögskolekapacitet för samverkankurser och innebär därmed att de grupper inom de stora löntagarkollektiven i , vilka finansierar väsentliga delar av landets studie- och utbildningskostnader, själva riskerar att även utestängas från utbildning i samverkan med folkhögskolor! Mot bakgrund av vad som ovan anförts föreslår vi därför att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om inrättandet av statsberättigad, idéburen folkhögskola i . () ()
mot · G8021935 · 1985-01-23 00:00:00 — Motion 1984/85:1935 Införande av en fri ospärrad sektor vid högskolan Då 1979 gjorde all högskoleutbildning spärrad var skälet att studenterna inte skulle förledas att skaffa sig utbildning på områden där marknaden redan var mättad. har erfarenheter kommit fram som ger anledning till ändring av beslutet. Det har visat sig att det i de flesta filosofiska ämnen finns gott om plats i lektions- och föreläsningssalar. Dessa ämnen, särskilt humaniora och samhällsvetenskap, fordrar sällan någon teknisk utrustning som är begränsande för antalet elever. Det skulle därför inte innebära någon betydande kostnad för staten att på nytt öppna en fri, ospärrad sektor inom dessa ämnen. Naturligtvis skulle staten stå för utlåning av studiemedel men den kostnaden skall vägas emot vad staten annars genomsnittligt har i utgift för ungdomar, i eller utanför utbildningssektorn. Det måste betraktas som en fördel om flera äger viss bildning även utanför sitt eget arbetsfält. De nyttoaspekter som ibland framförts som argument för enbart skräddarsydda utbildningslinjer är inte hållbara i ett längre perspektiv. Också allmänbildningsskäl talar således för att öppna en fri sektor inom högskoleutbildningen. En annan positiv effekt blir att betygens betydelse för många gymnasister inte får samma avgörande roll som . Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att införa en fri, ospärrad sektor inom högskolans filosofiska ämnesområde. () () 1 1984/85.3 sami.
mot · G8021936 · 1985-01-24 00:00:00 — Motion 1984/85:1936 Inrättande vid av en professur i energisystem bedrivs vid miljövårdsprogrammet vid forskning rörande nya metoder att ersätta icke förnyelsebara energikällor. Denna forskning behöver en professur för att den fortsatta verksamheten skall anses tryggad. Den kunskap som byggts upp och de innovationer på området som varit forskningens resultat kan bli av särskilt stort värde i samband med den av beslutade avvecklingen av kärnkraften. Då den tvärvetenskapliga inriktningen är typisk för denna forskning bör den nyinrättade professuren förläggs till den matematisk-naturvetenskapliga fakulteten. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar inrätta en professur i energisystem med särskild inriktning på studier av långsiktiga utvecklingsalternativ för det svenska energisystemet med placering vid matematisk-naturvetenskapliga fakulteten vid . () ()
mot · G8021938 · 1985-01-24 00:00:00 — Motion 1984/85:1938 För tidigare generationers politiker var folkhögskolan ett självklart alternativ till andra skolformer. Många av dem hade själva studerat vid folkhögskolan och kände väl till dess fördelar och gav den sitt stöd. har emellertid folkhögskolan kommit i skymundan. Allmänheten känner knappast till dess existens och de flesta politiker, yrkesvägledare och syo-konsulenter tycks inte ha klart för sig att folkhögskolan är ett fullvärdigt och omistligt komplement till andra bildnings- och utbildningsvägar. Det är därför ytterst angeläget att man med betydligt större eftertryck än tidigare informerar om att folkhögskolan har många fördelar. ett alternativ för många människor, både lågutbildade och andra som upplever gymnasieskolan och komvux som alltför pressande. De som hittar till folkhögskolan finner sig oftast väl till rätta och uppnår goda studieresultat, en skola för äldre elever som har andra krav på studiernas uppläggning än ungdomar , en skola för människor med sociala och psykiska handikapp som i folkhögskolans internatmiljö omhändertas på ett stödjande och läkande sätt av kamrater och lärare, en skola för ungdomar och äldre med estetisk begåvning som på folkhögskolan erbjuds en mångskiftande utbildning och träning, till vilken det knappast ges något alternativ i samhället för övrigt, en skola för fackligt organiserade som fått en bred facklig utbildning vid kurser anordnade i samarbete med folkbildningsorganisationer. Sist men inte minst är folkhögskolan med sin flexibilitet en resurs som samhället bör tillvarata för att fylla nya akuta utbildningsbehov. Sådana behov finns inom data- och mediaområdena där folkhögskolorna skulle kunna göra insatser om de inte glöms bort. Med hänvisning till det anförda hemställs att som i sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om vikten av att informera om folkhögskolorna som ett värdefullt alternativ i utbildningsväsendet.
mot · G8021939 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:1939 och om medicinska handikapp hos skolbarn Barn med medicinska handikapp har ofta en utsatt situation inte minst i skolan. Ofta rör det sig om så små grupper att alltför få människor har någon närmare kunskap om hur man på bästa sätt kan hjälpa den handikappade till rätta. I har skrivit en artikel, Vem tar ansvar för elever med medicinska handikapp, ur vilken vi citerar följande: Det kan t. ex. gälla bristande förståelse och kunskap när det gäller elever som behöver en viss diet. Det förekommer att sådana elever serveras tre rätter som kommer igen vilket resulterar i att eleven till slut hoppar över skollunchen. Eftersom de här eleverna oftast är ytterst beroende av regelbundna måltider och näringsriktig kost leder detta till minskad förmåga att orka med undervisningen och en allmän försämring av deras tillstånd. Krävande behandling eller medicinering kan också leda till att elever med medicinska handikapp inte orkar med. Det kan då bli aktuellt att korta ned skoldagen och komplettera undervisningen med lämpliga stödinsatser. Extra insatser kan också bli aktuella p. g. a. många korta eller längre frånvaroperioder. Särskilt när det rör sig om många korta frånvarotillfällen händer det att detta behov förbises. För vissa elever behövs en lokalmässig anpassning. Det gäller inte enbart anpassning till allergikerbarnens krav. Även andra grupper kan ha speciella anspråk på t. ex. hygienutrymmen, tillgång till en plats för vila och behandling eller lämplig förvaringsplats för mediciner och hjälpmedel som de måsta ha tillgängliga under skoldagen. Elever med medicinska handikapp löper ofta risk att bli eller känna sig utanför. Det är därför viktigt att alla aktiviteter i skolan alltså även t. ex. utflykter och skolresor planeras och genomförs på ett sådant sätt att alla kan delta. Skolan ska här ge eleverna det stöd som behövs för att de ska våga vara sig själva eller med skollagens formulering i samarbete med hemmen främja elevernas utveckling till harmoniska människor. Medicinskt handikappade barn är ingen homogen grupp. Problemen är naturligt nog olika om eleven är blödarsjuk eller har allergi. Det är därför fråga om åtgärder och insatser av många olika slag som kan behövas. Undervisningen i är en lagfäst rättighet för alla skolpliktiga barn. Enligt läroplanen för har skolan ett särskilt ansvar för de elever som har svårigheter i skolarbetet. Detta gäller naturligtvis även för alla de barn och ungdomar med medicinska handikapp som finns i våra skolor. Vi delar bedömningar och anser att det är viktigt att informationen till skolans personal om barn med medicinska handikapp förbättras. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förbättrad information till skolans personal om barn med medicinska handikapp. () ()
mot · G8021941 · 1985-01-25 00:00:00 — Per m. fl. Stödet till fristående skolor fastställde 1984 nya regler för statsbidrag till fristående skolor på gymnasial nivå. avvisade förslag om att högre samskola, gymnasium i och () även i fortsättningen skulle tillerkännas statligt stöd. Vi finner riksdagsbeslutet om de tre fristående skolorna utomordentligt olyckligt. En omprövning av beslutet är nödvändig. Skolorna måste enligt vår mening få fortsätta att verka med statligt stöd. Skälen härför är följande: högre samskola är en väl fungerande skolenhet. Skolan omfattar förutom det gymnasiala stadiet alla stadier. Denna vertikalitet är i det närmaste unik och innebär enastående möjligheter till studier och jämförelser med den allmänna skolan i vad avser såväl pedagogik som elevernas sätt att fungera i en speciell skolmiljö och deras möjligheter till kontakter med kamrater i skilda åldrar. Härtill kommer de lägre stadiernas undervisning enligt Montessoripedagogiken, vilket medför speciella förutsättningar för vissa särskilda pedagogiska inslag i verksamheten på det gymnasiala stadiet. gymnasium är också det en väl fungerande skolenhet, vid vilken många elever har beretts plats vilka av olika skäl har haft svårt att finna sig till rätta vid de kommunala skolorna. Skolan utgör ett värdefullt komplement till de övriga gymnasieskolorna i . Skolan har erhållit statligt stöd. I fråga om S77 beslutade om en kommunalisering. Att anordna motsvarande utbildning inom ramen för den kommunala vuxenutbildningen och därvid söka bibehålla skolans nuvarande prägel är emellertid inte möjligt. Det är dessutom svårt att se det meningsfulla i att dra in statsbidraget till skolan för att sedan kompensera i syfte att garantera skolans fortlevnad med i huvudsak yttre former. Detta syfte uppnås betydligt enklare och säkrare genom fortsatt statligt stöd direkt till STI. Skolans verksamhet skiljer sig i väsentliga avseenden från motsvarande utbildningar inom såväl gymnasieskolan som den kommnala vuxenutbildningen. Det är helt uppenbart att skolan utgör ett värdefullt komplement till det allmänna utbildningsväsendet. Den uppfyller därmed de krav fastställt för statsbidrag till fristående utbildningar. Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställs att beslutar tillerkänna högre samskola, gymnasium i och statligt stöd enligt gällande regler för stöd till fristående skolor på gymnasial nivå. () ()
mot · G8021943 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. De religiösa inslagen i skolan kommunisterna konstaterar att en lång kamp för en sekulariserad skola lett till vissa framgångar. Det torde nu vara tämligen allmänt accepterat att skolans undervisning i religionskunskap skall kännetecknas av allsidighet och belysa kyrkors och religioners samhälleliga betydelse historiskt och samt förmedla en del av skolans undervisning i livsåskådningsfrågor. kommunisterna har i olika sammanhang krävt åtgärder som går längre än dagens läroplaner. I denna motion vill vi rikta uppmärksamheten mot några företeelser, som enligt vår uppfattning strider mot läroplanernas anda och mening. För det första förekommer i olika skolor fortfarande psalmsång som inledning av skoldagen och läsande av bordsbön i anslutning till skolmåltiderna. Icke troende föräldrar och föräldrar av annan trosbekännelse försätts i dessa sammanhang i en svår situation. Den uppfostran de önskar ge sina barn ställs mot en vilja att deras barn fullt ut skall kunna delta i skolans sociala gemenskap. kommunisterna är medvetet om att en verksamhet av det slag som här angivits inte är särskilt vanlig och att den ibland förekommer under frivillighetens täckmantel, dvs. barnen tvingas ej delta. Vi menar trots detta att det är viktigt att uttalar att verksamhet av detta slag är oförenlig med de bestämmelser, vilka reglerar den offentliga skolan. Vanligare än ovan anförda exempel är att förlägga skolavslutningar till kyrkliga lokaler och att vid skolavslutningen förekommer tal av präster och andra religiösa inslag. Också på denna punkt hävdas ofta att deltagandet är frivilligt. Men ett frivilligt avstående av olika skäl innebär ju att eleven undandras en gemensam upplevelse. I vissa fall har det hävdats att kyrkan använts i brist på andra samlingslokaler. Ej heller detta argument är hållbart. Omsorgen om t. ex. invandrarelever med annan trosuppfattning måste i detta sammanhang innebära att skolavslutningarna helt rensas på religiöst innehåll också om detta inskränker sig till användandet av kyrkliga samlingslokaler. 1 1984/85.3 sami. Mot bakgrund av det anförda föreslås att som sin mening uttalar att religiösa inslag i undervis ningen av det slag som här exemplifieras är oförenliga med läro plan och övriga bestämmelser som reglerar skolans verksamhet. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G8021945 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:1945 m. fl. Ökat bidrag till driften av grundskolor kommunisterna delar den i budgetpropositionen uttryckta uppfattningen att de s. k. lärarlösa lektionerna i bör avskaffas. Kostnaderna härför beräknas till 80 milj. kr. För att finansiera förändringen föreslås ändrade utbetalningsrutiner för bidrag till driften av , så att dessa betalas och ej som f. n. . Härigenom tillförs staten räntevinster motsvarande ca 91 milj. kr. Detta innebär att förslaget att avskaffa de lärarlösa lektionerna i praktiken innebär en merutgift om ca 91 milj. kr., då statens ränteförlust i nuvarande system naturligtvis motsvaras av en räntevinst. kommunisterna kan ej acceptera en ytterligare belastning för kommunerna i denna storleksordning. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att beslutar avslå proposition 1984/85: 100 vad avser regeringens förslag om ändrade utbetalningsregler för bidrag till driften av , 2. att beslutar att med ändring i proposition 1984/85: 100 bil. 10 Bil, Bidrag till driften av grundskolor m. m. anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med 80 milj. kr. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G8021949 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:1949 m. fl. I regeringens proposition 1984/85: 100 föreslås att avvecklingen av SMLU = särskild musiklärarutbildning skall ske med början redan höstterminen 1985. Skälen för avveckling är bl. a. att andelen obehöriga musiklärare minskat från till . Siffran är genomsnittlig för hela landet, då antalet obehöriga musiklärare i storstadsregionerna är betydligt lägre än exempelvis i , där siffran är . Den särskilda musiklärarutbildningen har fångat upp kandidater, som redan före utbildningen hunnit skaffa sig flerårig praktisk erfarenheten i klassrumsarbete i ämnet musik. De lärare som genomgått SMLU visar en så hög yrkesfrekvens som , som kan jämföras yrkesbenägenhet efter högskoleutbildning. En bidragande orsak är också den decentraliserade utbildningen, som gör det möjligt även för dem som bor i glesbygd att skaffa sig behörighet. SMLU-utbildningen har redan i en socialdemokratisk motion (1979/80: 1695) belysts som en viktig del i mångfalden av utbildningen av musiklärare i . Även om arbetsmarknaden för musiklärare i grundskola och gymnasium är bättre täckt än vid det tillfälle nämnda motion skrevs, är det viktigt att ta till vara de obehöriga lärare, som av sociala, geografiska eller ekonomiska orsaker inte har möjlighet att studera vid högskola. Många aktiva musiklärare utan behörighet har redan sänt in sina anmälningar och planerat sitt yrkes- och privatliv efter möjligheten att studera under /86. Vi anser att UHÄ:s förslag om en successiv avveckling av den särskilda utbildningen fr. o. m. /89 bättre tillgodoser det faktiska behovet av utbildning för denna grupp. Vi anser därför att intagning bör ske även /86. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar att inom ramen för anslaget till utbildning för undervisningsyrken omfördela medel så att antagning av studerande till den särskilda utbildningen för obehöriga musiklärare kan ske även /86. () () BO () () ()
mot · G8021951 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:1951 m. fl. Ekebyholmsskolan i har bedrivit sin verksamhet där . Skolan ägs av . Skolan erhöll examensrättigheter , studentexamensrättigheter , tillstånd att bedriva treårigt högstadium 1965 och låg- och mellanstadium 1971. Skolan har f. n. Sammanlagda antalet elever är 130 varav 80 grundskoleelever, 40 gymnasieelever och 10 folkskoleelever. Skolavgifterna varierar mellan olika elevgrupper, men är som högst ca . Adventistsamfundet, som äger skolan, får dessutom tillskjuta avsevärda belopp för att täcka underskottet. Skolans underskott var för 2,8 milj. kr. och beräknas blir 3,0 milj. kr. Var och en förstår att detta är en svår belastning för Adventistsamfundet. Det innebär att samfundets medlemmar får offra ca . per person för att kunna driva sin skola i . Ekebyholmsskolan får t. v. statsbidrag till sin högstadieundervisning, men har inte fått statsbidrag för gymnasiet. Både med tanke på skolans kvalitet, med tanke på likställighet i ekonomiskt avseende med andra skolor och med tanke på skolans svåra ekonomiska läge är det angeläget att Ekebyholmsskolan får statsbidrag till sin gymnasieskola, som det naturligtvis är viktigt att statsbidraget till högstadiet får fortsätta. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att statsbidrag skall utgå till Ekebyholmsskolan i för dess gymnasieskola. () ()