mot · G8021725 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:1725 Undantag för idrottsrörelsen från uppbörd av sociala avgifter beslut i proposition 1983/84:167 innebar att nya regler för uppbörd av sociala avgifter från arbetsgivare infördes. I propositionen angavs att syftet med de nya reglerna var att man skulle få en säkrare avgiftsberäkning och en effektivare och snabbare avgiftsuppbörd. Ett samordnat uppbördssystem skulle vidare ge ett jämnare betalningsflöde och avgiften skulle ske månatligen. För åtskilliga företag och organisationer har anpassningen kunnat ske genom att ett massivt flöde av information utgått från deras fackliga företrädare. Men för idrottsrörelsen har lagen blivit ett betydande problem. Skatte- och uppgiftsskyldigheten som gäller företagen åvilar också landets ca 25 000 idrottsföreningar. Men dessa saknar i motsats till företagen för det mesta personal. har under en följd av år arbetat intensivt för att informera och utbilda företrädare för idrottsföreningarna och specialdistriktförbundens funktionärer i gällande skatteregler. En stark vilja har präglat alla dessa ledare och aktiva i arbetet att sätta sig in i och förstå alla regler och uppgiftsskyldigheter. Trots denna utbildning har problemen med skatter och uppgifter blivit allt mer omfattande och tagit från idrotten. En idrottsledare är mer skatteadministratör och uppgiftslämnare än idrottsledare och idrottsutbildare. Genom de nya reglerna för uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare m. m. har skapats en än mer besvärlig, nära nog kaotisk situation för landets idrottsföreningar. Ändå svarar merintäkterna av nyordningen från idrottsföreningarna inte mot en märkbar inkomstförstärkning för statsverket. I den nu föreslagna lagen, men också i RSV:s rapport 1983:3-betänkande med förslag om skatteavdrag på biinkomster - har idrottsrörelsen helt förbigåtts. Utredarna/förslagsställarna har uppenbarligen inte ägnat någon tanke åt att en idrottsförening - oftast utan anställd personal - kan vara uppdragsgivare åt kanske 400-500 personer . Det rör sig här om domare, instruktörer, föreläsare m. fl. Det är värt att notera att propositionen om uppbörd av sociala avgifter tog upp småföretagarnas situation och framhöll att deras intresseorganisationer kan medverka med rådgivning. Man måste då fråga sig: Vem hjälper idrottsföreningarna? Nyordningen skapar stora penningbekymmer har att bevaka den tidpunkt då en anställd eller uppdragsgivare fått . i arvode eller lön och därefter omgående börja leverera in arbetsgivaravgift månatligen och beräknad från första kronan utbetalad lön/arvode. Ett undantag finns dock när det gäller ersättningen till aktiva idrottsmän/kvinnor, nämligen när ersättningen inte är sjukpenning- eller pensionsgrundande. , då den sammanlagda ersättningen till varje individ räknats fram, kommer föreningskassören att finna att flertalet domare m. fl. funktionärer/instruktörer kan tillgodogöra sig det speciella schablonavdraget för idrottsutövare - RSV 3211 - i varierande omfattning upp till maximalt . Föreningen har därefter att inge en korrigerande årsrapport och nästkommande år få tillbaka merparten av inbetalade avgifter. Utöver de administrativa problemen innebär systemet följaktligen även likviditetsproblem för idrottsföreningarna. Idrotten behöver en undantagsregel En undantagsregel för idrottsrörelsen beträffande uppbörd av sociala avgifter bör omgående införas. Regeln skall medge att idrottsföreningarna får göra inbetalning av sociala avgifter först då exakt belopp efter avräkning av schablonavdrag enligt RSV 3211 kan inbetalas. Mot bakgrund av vad som anförts hemställs att hos regeringen begär skyndsamt förslag till undantagsregel för idrottsrörelsen från lag om uppbörd av sociala avgifter från arbetsgivare m. m. i enlighet med vad i motionen anförts.