ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G8021358 · 1985-01-22 00:00:00 — m. fl. I skrivelse till regeringen erinrade om att man till följd av kraftiga besparingskrav planerade att lägga ned undervisningen vid Riksradions musikskola i . I skrivelsen framhölls emellertid att det var angeläget att verksamheten vid skolan fick fortsätta i nuvarande undervisningsformer, men med särskilda statliga medel och ändrad yttre organisation. Bolaget ansåg det vara av värde med en fortsatt kontakt och samverkan mellan skolan och Riksradion (Musikradion och radions symfoniorkester). Regeringen uppdrog åt UHÄ att inkomma med förslag i ärendet. UHÄ förordnade en särskild utredningsman rektorn för i N. , att närmare utreda och analysera ett antal frågor avseende i , vilka fanns angivna i en inom UHÄ upprättad PM. Utredningen skulle slutföras inom augusti månad 1984. överlämnade utredningsmannen en omfattande rapport med överväganden och förslag om framtida verksamhet vid nuvarande Riksradions musikskola i . Med hänvisning till den speciella och för svenskt musikliv mycket viktiga roll som skolan spelar, föreslår utredningen att skolans verksamhet skall fortsätta som en fristående institution (ej organiserad inom högskolan) och med Riksradion som huvudman. har UHÄ i en skrivelse sedermera tillstyrkt utredningens förslag om fortsatt verksamhet vid . Mot bakgrund av att det är allmänt känt vilken stor betydelse i har haft under sin drygt 25-åriga verksamhet - och fortfarande har och att den planerade nedläggningen var en följd av stora generella besparingskrav på och Riksradion och egentligen inte åstundades av Riksradion själv - Riksradion har ju föreslagit former för fortsatt verksamhet vid skolan - är det med förvåning och bestörtning vi konstaterar att förslag om medel för fortsatt verksamhet vid i inte återfinns i årets budgetproposition. Med hänvisning till UHÄ:s utredning och mot bakgrund av förslag från såväl Riksradion som UHÄ om fortsatt verksamhet vid i , anser vi att /86 bör anvisa 1,6 milj. kr. för att möjliggöra fortsatt verksamhet vid i . Beloppet motsvarar ungefär Riksradions beräknade, direkta årliga kostnader för . Beloppet bör anvisas som en särskild anslagspost under anslaget D 15 Forskningsanknytning av grundläggande högskoleutbildning samt konstnärligt utvecklingsarbete. Den framtida verksamheten vid kan exempelvis ges formen av en fristående skola. Ansvaret för verksamheten bör läggas på en styrelse, som bl. a. utser konstnärlig ledare (rektor) för verksamheten. Vi utgår från att ett fortsatt nära samband mellan Riksradion (Musikradion och radions symfoniorkester) och blir naturligt. Med hänvisning till det anförda yrkar vi 1. att beträffande fortsatt verksamhet vid som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen, 2. att under anslaget D 15, Forskningsanknytning av grundläggande högskoleutbildning samt konstnärligt utvecklingsarbete, anvisar 1,6 milj. kr. (vpk) ()
mot · G8021360 · 1985-01-23 00:00:00 — Motion 1984/85:1360 m. fl. Den yrkestekniska högskoleutbildningen för plast- och gummiindustrin, m. m. Efter ny utredning har universitets- och högskoleämbetet föreslagit att yrkesteknisk högskoleutbildning för plast- och gummiindustrin skall förläggas till . har föreslagits för sådan utbildning. Eftersom det i Kristianstadsbygden finns flera stora företag som arbetar med plast är både de lokala förutsättningarna för och ortens behov av denna yrkestekniska utbildning betydande här. Gummiindustrin är på ett annat sätt utbredd över landet. har också högskolan i anordnat enstaka kurser inom detta utbildningsområde. Därigenom har kontakter med näringslivet både i och utomlands knutits. Högskolan har dessutom kunnat anlita flera goda lärarkrafter med anknytning till industrin. Högskolan har därigenom fått en god erfarehet och byggt upp ett stort kunnande om utbildning inom polymerteknik. Vid de nordiska polymerdagarna i framhöll bl. a. representanter för avdelningen för kemisk teknologi vid att en kommande YTH-utbildning bör placeras vid högskolan i . Flera konferensdeltagare uttalade sig för en produktionsteknisk utbildningsinriktning. I anslutning till beslut rörande polymertekniklinjen tillförsäkras högskolan resurser för ytterligare komplettering av den tekniska utrustningen. En planering pågår för utbildning i datorstödd konstruktion i . Den ekonomiska basen för denna verksamhet garanteras genom anslag från kommuner och landsting. Genom att ett centrum inrättas garanteras högskolan tillgång dels till kvalificerad teknisk och elektronisk utrustning för datorstödd konstruktion och bearbetning, dels till specialutbildad personal. påbörjar för högskolans räkning ombyggnad av lokaler i anslutning till högskolan för tyngre maskinell utrustning. Den berörda byggnaden tillhör och är f. n. outnyttjad. Lokalinventeringen visar att det i samma byggnad finns ytterligare ca i två plan som efter hand kan ställas till högskolans förfogande. Med hänvisning till vad som härmed anförts hemställs att hos regeringen begär att den yrkestekniska högskoleutbildningen för plast- och gummiindustrin förläggs till högskolan i och att utbyggnaden för utbildning i datorstödd konstruktion i fullföljs. () ()
mot · G8021361 · 1985-01-24 00:00:00 — Inrättande av en svensk lärartjänst vid i Ett mångsidigt person- och kulturutbyte bidrar till en ökad förståelse mellan olika länder och folk. Likaså undervisning om de olika ländernas förhållanden och i deras språk. I ett hårdnande internationellt klimat blir informationen om och kontakterna med utlandet en allt viktigare del av svensk utrikespolitik. Ett ställe där man i undervisningen når barn och ungdomar från många håll i världen är FN-skolan i . Det vore värdefullt om man kunde knyta en svensk lärartjänst till denna skola. Med en sådan skulle man uppnå fler syften t. ex. undervisning om samt i svenska. Ett liknande arrangemang har gjorts i . Man kan ju lösa svenskundervisningen för svenska barn och ungdomar som bor i . sköts denna av föräldraföreningen med visst statsbidrag. Det finns ingen anledning att ifrågasätta kvaliteten på denna undervisning men man har finansieringsproblem. En stabil konstruktion vore en svensk lärartjänst knuten till FN-skolan men med uppgift att också svara för svenskundervisningen av övriga i bosatta svenska barn och ungdomar, som har behov av undervisning i svenska. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en svensk lärartjänst vi FN-skolan i .
mot · G8021362 · 1985-01-24 00:00:00 — Statsbidrag till ADB-utrustning i gymnasieskolan I flera sammanhang har staten framhållit vikten av att ADB-utbildningen intensifieras och utökas på såväl som gymnasieskolan. Bland annat poängterades detta i förra årets budgetproposition där det också framgick att högre specialkurser var ett mycket viktigt inslag i undervisningen. De kommuner som reagerade snabbt på dessa signaler, gjorde erforderliga investeringar i ADB-utrustning genast. Man förutsatte givetvis att statsbidrag skulle utgå i någon form. I kommun kunde man t. ex. organisera två högre specialkurser . bytte man dock statsbidragssystem. Flera kommuner har kommit i kläm mellan två system. Då det inte kan ha varit statens mening att straffa de kommuner som kommit i gång snabbt med denna önskvärda investering, förutsätter jag att man får del av de statsbidrag som föreslås för /86 även om investeringen gjorts tidigare. Här avses givetvis anskaffning av godkänd utrustning. De statsbidrag som annars kunde komma i fråga fördelas av styrelsen för teknisk utveckling (STU), men dessa bidrag har ej räckt till. Med hänvisning till ovanstående föreslås att anhåller att regeringen prövar möjligheten att statsbidrag för ADB-utrustning i gymnasieskolan kan utgå även för investeringar gjorda under /85.
mot · G8021363 · 1985-01-23 00:00:00 — som har direkt förbindelse med kontinenten upphör när den når . Detta har bl. a. gjort att trafiken dragits ned och många stationer lagts ned i synnerhet norr om . Kommunikationerna har därmed kraftigt försämrats, och allt gods som fraktas mellan och kontinenten sker på landsväg. Det skulle innebära en stor fördel om kunde knytas ihop med och övriga genom en järnväg. Det skulle inte minst innebära en uppryckning för och regionen norr därom, som f. n. dras med stora sysselsättningsproblem på grund av nedläggningar, i första hand av Uddevallavarvet. Det talas mycket om en sådan förbindelse f. n. Kanske det främst berör vägar, men järnvägsförbindelse är säkert lika betydelsefullt. Det talas vidare om en tvåspårig järnväg på , och genom förbindelsen med och därigenom hela skulle den kunna utnyttjas både effektivare och mera lönsamt. Det borde även vara ett norskt intresse att förbättra förbindelserna mellan och inte minst ur turistverksamhetssynpunkt, då är ett eftertraktat turistland. Enligt vår uppfattning är de insatser som behövs överkomliga, då järnvägen räcker ända fram till från den norska gränsen. I anledning av vad ovan anförts hemställs att hos regeringen anhåller om en skyndsam utredning som kan ligga till grund för en utbyggnad av till .
mot · G8021366 · 1985-01-22 00:00:00 — m. fl. Konstnärlig utsmyckning m. m. intill allmänna vägar Mycket stora insatser har gjorts och görs för att effektivisera och förbättra kommunikationerna i samhället. De stora motortrafiklederna skär genom landskapet, mil efter mil, med monoton landskapsbild på sidorna om vägen. avbrott med städer och samhällen finns . Inte ens relativt stora kommuner märks annat än på de traditionella vägskyltarna. Även om det svenska landskapet i många stycken är skönt att färdas genom finns ändå ett behov av konstnärlig utsmyckning och konstnärlig landskapsgestaltning intill allmänna vägar. Inom kommunerna har ofta stor omsorg och stora resurser satsats på konstnärlig utsmyckning, t. ex. i tunnelbanestationerna. Av de miljarder som satsas på teknisk upprustning av vårt vägsystem skulle en bråkdel kunna disponeras för konstnärlig utsmyckning. Insatserna kunde gälla allt från motorvägskonst via målade och konstnärligt utformade betongbroar till små landskapsskulpturer vid infarten till våra byar kommundelscentra - storkommunernas city samt vid rastplatserna i skogen. Dessa avbrott i ett monotont blickfång skulle också kunna bidra till att minska risken för olyckor, genom att de skärper uppmärksamheten. Med hänvisning till ovanstående föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande konstnärlig utsmyckning och konstnärlig landskapsgestaltning utefter allmänna vägar. () ()
mot · G8021367 · 1985-01-23 00:00:00 — m. fl. tillhör den del av järnvägens stamlinjenät som har lägst standard. Det är den tätast trafikerade enkelspåriga sträckan i landet. Betydande kapacitetsproblem uppstår till och från och några möjligheter att öka trafiken på banan finns inte om banans kapacitet inte höjs genom ombyggnader och förbättringar. Om det behövliga i att bygga ut till att innehålla dubbelspår råder stor enighet mellan trafikutövaren - regering och riksdag, länsmyndigheter liksom järnvägens avnämare, kunderna. I senare års budgetpropositioner har behandlats. I 1980/proposition anförde dåvarande departementschefen bl. a. följande: tillhör enligt min mening delar av SJ:s bannät där kapacitetsproblemen nu är så allvarliga att åtgärder måste vidtas . Förlängda mötesspår på stationerna samt anläggande av dubbelspår på de mest belastade delarna är nödvändiga åtgärder om trafikbehoven skall kunna tillgodoses. Även vid behandlingen av i trafikutskottet har utskottet kraftfullt understrukit behovet av att förbättra kapaciteten på banan (1982/83:15 och 1983/84:17). pågår en ombyggnad av från till Brännarp, en sträcka . Den nya bandelen skall tas i bruk i samband med tidtabellsskiftet maj/juni detta år. Kostnaderna för projektet - ca 225 milj. kr. - delas mellan (), SJ, och . Enligt ursprungliga planer skulle dessa arbeten fortsatt med en ombyggnad från Brännarp och till en punkt norr om . Med hänsyn till den minskning av sin medelsram som SJ fått vidkännas har detta arbete t. v. utgått ur . SJ har i sina egna utredningar konstaterat den otillräckliga kapacitet som vidlåder . Detta leder till dålig tågföring, ofta uppträdande förseningar och bristande regularitet, men även försämrade lokala resemöjligheter. En förutsättning för förbättrade förbindelser i alla avseenden är därför dubbelspår. SJ har därför själva som en långsiktig målsättning uttalat sig för en ombyggnad till dubbelspår av hela . Vi delar helt SJ:s uppfattning om behovet av dubbelspår och vill därför understryka angelägenheten av att de arbeten som i och med omläggningen och utbyggnaden av banan på delen Halmstad-Brännarp som utförs och avslutas får fortsätta på andra kapacitetsbegränsande avsnitt på I första hand bör sträckan komma i fråga. Det finns f. n. enligt uppgift ca 11 500 personer i kommunsom pendlar till sina arbetsplatser, huvudsakligen i och kommuner. Flertalet av pendlarna färdas med egen bil och gör reseavdrag med 130 milj. kr. En förbättring av kollektivtrafiken på järnväg genom anläggande av dubbelspår mellan och skulle onekligen medföra betydande fördelar såväl för samhälle som enskilda, främst ur ekonomiska och miljömässiga synpunkter. har stor trafik- och regionalpolitisk vikt med betydelse såväl i det nationella som internationella trafikarbetet. Det är därför enligt vår mening av stor angelägenhet att utbyggnaden av får fortsätta utan avbrott och att därvid utbyggnaden från mot prioriteras. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om utbyggnaden av . (m) () () () () () () ()
mot · G8021368 · 1985-01-23 00:00:00 — Fortsatt bemanning av väderstationen i Det finns ett relativt stort antal bemannade väderstationer i vårt land, bl. a. en i , . Dessa stationer fyller en stor uppgift inom det meteorologiska arbetet och finns till stor del lokaliserade till glest befolkade delar av landet. Stationen i utgör härvidlag inget undantag. Om stationen i skulle dras in innebär detta förutom sämre väderleksrapportering att värdefull sysselsättning försvinner i en bygd med litet antal arbetsplatser. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts som skäl för ett bibehållande av väderstationen i . () ()
mot · G8021370 · 1985-01-22 00:00:00 — Järnvägarna utgör i många fall grundstommen i vårt trafiknät. Ett upprätthållande av järnvägsnätet är förutsättningen för många företag att bedriva verksamhet i de mer perifera delarna av vårt land. För glesbygds- och regionalpolitik är järnvägen av största betydelse. har haft hög arbetslöshet till följd av nedläggning och neddragning av stora företag. synes nu många mindre företag vara under utveckling. Skall denna trend kunna fortsätta krävs goda kommunikationer. Ett väl fungerande järnvägsnät är då av största betydelse. Turismen som blivit alltmer uppmärksammad ligger nu under stark utveckling i länet. Härvid har också järnvägsnätet en stor uppgift att fylla. Fryksdalsbanan är livsnerv och har fått ett allt större antal resenärer. För näringsliv och turism måste banan finnas kvar. För järnvägslinjen kan samma synpunkter framhållas. Den är dessutom viktig för länsdelens kontakter med , etc. För östra är bandelen av stor betydelse. Den nystrukturering av industrierna som skett i området bör stöttas upp. Där har bandelen en stor betydelse. Järnvägslinjen är helt nödvändig som tvärförbindelse. Landsvägsnätet i öst-västlig riktning är mycket svagt utvecklat. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att måtte besluta hänföra järnvägslinjen till riksbanenätet, 2. att måtte besluta hänföra järnvägslinjen MellerudArvika till riksbanenätet, 3. att måtte besluta hänföra järnvägslinjen KristinehamnLesjöfors till riksbanenätet, 4. att måtte besluta hänföra järnvägslinjen till riksbanenätet.
mot · G8021372 · 1985-01-22 00:00:00 — SJ:s parkeringsplatser för bilar , , tillhandahåller parkeringsplatser för bilar vid sina järnvägsstationer. Driften av dessa anläggningar är emellertid upplåten åt enskilt företag som tar ut avgifterna genom automater. Det finns anledning att fråga varför inte SJ själva svarar för parkeringsplatserna. Jag anser att så bör vara fallet. finns det anledning att fästa uppmärksamheten på att en juridisk byrå som svarar för indrivning av förseelseavgifter, dvs. straffavgifter (vid parkeringsförseelser) har samma kontorsadress i som parkeringsföretaget. Det som ger anledning till denna motion är svårigheten att komma till tals med parkeringsföretaget , som har sitt kontor i . Många SJ-resenärer som fått parkeringsböter har vänt sig till SJ-personal på stationen i fråga men dessa säger sig inte kunna göra något åt saken utan hänvisar till parkeringsföretaget som endast har en knappt tillmätt telefontid. Och inte ens då är det säkert att man får svar vid påringning. Det kan finnas flera skäl för en drabbad parkeringskund att protestera mot en böteslapp, t. ex. när automaten är ur funktion och inte ger kvitton. Den som då skall med ett tåg måste lämna bilen utan kvitto eftersom det sällan finns tidsmarginal för att köa vid en biljettlucka där man möjligen kan få någon från SJ att anteckna det inträffade. blir det då parkeringsstraffavgift, varefter svårigheter att komma till tals med parkeringsföretaget uppstår. Skulle vederbörande inte ha tid att söka rättelse kommer strax ett indrivningshot från en juridisk byrå som tycks vara helt förenad med parkeringsföretaget. Meddelandet är undertecknat av en oläslig namnteckning i tryck utan namnförtydligande. Att få en rättelse i detta skede anser de som drabbats vara helt utsiktslöst. Jag anser att åtskilliga verksamheter inom SJ skulle kunna läggas ut på entreprenad, exempelvis städningen av vagnarna. I en annan motion till årets riksdag upprepar jag tidigare ställda förslag om en sådan ordning. Jag föreslår också att restaurangservicen i större utsträckning bör lämnas ut på entreprenad åt andra företag än AB Trafikrestauranger. Bör vara SJ:s eget När det gäller parkeringsservicen är emellertid entreprenadsystemet olämpligt. Det måste framstå som ett rimligt krav från tågresenärers sida att på platsen kunna komma till tals med dem som har hand om parkeringsservicen. För att det skall bli möjligt är det nödvändigt att SJ själva svarar för parkeringsplatserna och inte som låter det bli en lukrativ verksamhet med inkasserande av straffavgifter som ofta drabbar oskyldiga. Med hänvisning till det anförda hemställer jag att som sin mening ger regeringen till känna att SJ bör säga upp avtalet med det eller de företag som f. n. driver SJ:s parkeringsanläggningar och att SJ själva övertar verksamheten samt även svarar för indrivning av förseelseavgifter.
mot · G8021373 · 1985-01-24 00:00:00 — Förstärkt skydd för utsatta trafikantgrupper Enligt 81 § vägtrafikkungörelsen skall medtrafikanter visa särskild hänsyn till personer som enligt kännetecken har bl. a. nedsatt syn. Det är oerhört viktigt att detta stadgande ges ett verkligt innehåll, så att synskadade trafikanter kan röra sig fritt i olika miljöer. Värdet av skyddet i det nämnda stadgandet får sin prövning vid en överträdelse. Enligt trafikbrottslagen är en ringa oaktsamhet icke straffbar. För att man skall fällas för oaktsamhet måste alltså förseelsen vara av icke ringa natur. I ett uppmärksammat rättsfall har stadgandet i 81 § vägtrafikkungörelsen ställts på sin spets. En gravt synskadad kvinna befann sig på en väg, som var skyltad gångväg. Det hävdas dock i rättsfallet att vägen i själva verket var en kombinerad cykel- och gångväg, även om vägmärken för cykelåkning saknades. Den synskadade kvinnan rastade sin ledarhund. Hunden befann sig på höger sida om gång- och cykelvägen, medan kvinnan befann sig på den vänstra halvan. En cyklist kom då med ganska god fart och ämnade passera mellan kvinnan och hunden. Cyklisten körde på hunden och olyckan var ett faktum. Vid tillfället hade den synskadade kvinnan haft en vit käpp och en hundsele över axeln. Enligt egen utsago från den synskadade kvinnan och vittnen borde cyklisten ha sett käppen och selen. Det borde alltså vara uppenbart att den särskilda hänsyn som stadgas i 81 § vägtrafikkungörelsen skulle ägnas kvinnan. De dömande instanserna och riksåklagaren har emellertid antingen bedömt situationen så, att cyklisten endast visat ringa oaktsamhet vid sin framfart och därför inte begått en straffbar handling, eller att cyklisten inte ens hade uppmärksammat den vita käppen och att kvinnan således var synskadad, och därmed inte kunde ställas till svars för oaktsamhet i trafiken. Den senare tolkningen står riksåklagaren för och menar då att stadgandet i 81 § vägtrafikkungörelsen inte får någon betydelse. Motivet för detta ställningstagande är att cyklisten inte uppmärksammat käppen. Jag anser att det är mycket viktigt att utsatta trafikantgrupper skall känna trygghet och säkerhet i trafiken. Detta kräver en alldeles särskild hänsyn till dem. En förutsättning för att en sådan hänsyn skall kunna visas är självklart att trafikanten synbarligen tillhör en utsatt trafikantgrupp. Ett sådant synbart bevis är självklart den vita käppen. För min del menar jag att det är av synnerligen stor vikt, att stadgandet i 81 § vägtrafikkungörelsen ges ett bestämt innehåll och att en oaktsamhet som visas trafikantgrupper, som är särskilt utsatta i trafiken, aldrig kan få betraktas som ringa. faktum att medtrafikanter inte lagt märke till en vit käpp, som man borde ha lagt märke till, eller annat motsvarande märke, borde vara tillräcklig grund för en fällande dom för oaktsamhet i trafik. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om en översyn av lagstiftningen, så att skyddet för utsatta trafikantgrupper förstärks, och därigenom medverkar till en säkrare miljö för dessa grupper. minab/gotab 1985 79780
mot · G8021375 · 1985-01-23 00:00:00 — m. fl. Ny sträckning av väg 44 Vägförvaltningarna i och har projekterat en ny sträckning av väg 44 mellan och Håberg (). Projektet omfattar en sträcka , vilket innebär en förkortning av nuvarande väg med . Arbetsplanen prövas formellt just . Bygghandlingar kan tidigast föreligga detta år om beslut om tidigareläggning sker snabbt. Syftet med den nya vägen är att skapa en gen förbindelse med god framkomlighet mellan och Trollhättan-Vänersborgsområdet samt med och norra . I kommer och att avlastas en omfattande genomfartstrafik. Trafiken på nuvarande väg 44 uppgår till över 5 000 fordon med hög andel lastbilstrafik. Andelen genomfartsfordon är hög. går en stor del av semestertrafiken från inre till denna väg. Den nya sträckningen innebär att passagen mellan Halle- och Hunneberg med dålig standard och hastighetsbegränsningar undviks. Vägen kommer i stället att gå öster och söder om och ansluta till väg 45 vid Stallbacka utanför . Medelreshastigheten för trafik mellan den nya sträckningens resp. slutpunkter beräknas öka . Tillsammans med vägförkortningen innebär det en tidsbesparing på nära per fordon. Trafikavlastningen inom bebyggda delar medför mindre bullerstörningar för totalt ca 125 personer. Den nya sträckningen medför stora fördelar för trafikanter med rekreations- och turistmål. Tillgängligheten till fritidsanläggningarna på Hunneberg ökar. Vägen har stor betydelse för turisttrafiken till mellersta och norra . I det avseendet utgör den en naturlig tillfartsväg för stora delar av inre , bl. a. och . Arbetspendlingen mellan och Grästorpsområdet är omfattande. Den nya vägsträckningen innebär även i det avseendet tidsvinster. Förutsättningarna för en snabb och säker kollektivtrafik ökar också. Mellan och sker ett omfattande varuutbyte; . En stor del av dessa transporter utnyttjar . Dessutom används vägen för en omfattande genomgående godstrafik till och från och hamnen i . Den förbättring av framkomligheten som vägföretaget ger medför stora ekonomiska vinster för näringslivet genom minskade transportkostnader. har bedömt effekterna av investeringen. Ca 10 milj. kr. står att vinna. Första årets avkastning har bedömts bli . Det är en osedvanligt hög avkastning. Som synes är skälen synnerligen starka för att starta arbetet med en ny sträckning av vägen Trollhättan-Håberg (). Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ny sträckning av väg 44 mellan och Håberg (). () () () ()