mot · G8022894 · 1985-03-15 00:00:00 — är det emellertid nödvändigt att vi genom forskning ökar kunskaperna så att kommande åtgärder kan sättas in på ett alltmer underbyggt och effektivt sätt. Det är fråga om forskning såväl när det gäller försurningens orsaker och effekter som när det gäller åtgärder för att minska konsekvenserna av försurningen. Rent allmänt kan sägas att de fysikaliska, kemiska och biologiska effekterna av luftföroreningarna är så komplicerade att det inte är tillräckligt att studera de uppkomna skadorna och vad de beror på. Skall vi kunna förutsäga och förebygga skador måste vi analysera de bakomliggande orsakerna och processerna mer i detalj. Forskningen måste utöver att den skall utökas totalt också breddas. Man måste analysera de kunskaper som redan finns och då särskilt beakta de kunskapsluckor som finns. En utökad experimentell verksamhet, långsiktig bevakning och ett utökat internationellt forskningsutbyte är önskvärt. Skadebilden är så mångsidig att det dessutom är nödvändigt med tvärvetenskapliga projekt. Vi anser liksom regeringen att det är mycket angeläget att insatser görs för att vi skall komma till rätta med luftföroreningarna och deras effekter, däribland skogsskadorna. Men vi är inte övertygade om att de förslag som lagts är tillräckliga. Vi anser inte heller att fördelningen av de föreslagna medlen är optimal. För en tillfredsställande förståelse på lång sikt menar vi att det behövs en samlad långsiktig forskningsinsats. Forskningen måste omfatta inte bara mätningar av olika former av luftföroreningar utan också en experimentell verksamhet som behandlar luftföroreningarnas samspel med de naturgivna faktorerna som väder (klimat), mark och växternas biologiska egenskaper. Skogens förändrade näringshushållning måste beaktas liksom också förekomsten av giftiga metaller i marken. Grundläggande blir att beakta de faktorer som påverkar trädens vitalitet, dvs. förmåga att kunna motstå luftföroreningar och extrema vädersituationer. En sådan långsiktig kunskap är också nödvändig för att kunna bedöma samspelet i naturen mellan yttre påverkan, svavelutsläppen m. m. samt naturens toleransförmåga och anpassningsmekanismer. , , har utarbetat ett samlat program för forskning om luftföroreningars effekter på skog. I programmet beaktas även hotet mot jordbruksgrödorna. SLU har också vid omfördelning av egna resurser givit ämnesområdet hög prioritet. Mot bakgrund av att kortsiktiga insatser inte ger en tillräcklig bas för att belysa orsakssammanhangen för skogsskador finnér vi det nödvändigt att utnyttja de resurser som redan finns i form av specialister, försök och apparatur vid SLU för långsiktig skogsforskning och till denna anknuten åtgärdsforskning (kalkning och gödsling). Vi vill framhålla att den kompetens inom främst områdena växtfysiologi, växtnäringslära, markbiologi, marklära och skogsproduktion liksom också entomologi och patologi som finns vid SLU är nödvändiga element i skogsskadeforskningen. Det är därför angeläget att resurser tillförs dessa ämnesområden för att en ytterligare forskning skall komma till stånd. Endast med en sådan helhetssyn finns möjlighet att svara mot de krav som ställs på omedelbara insatser och långsiktig kompetensuppbyggnad enligt Aktionsplanen mot luftföroreningar och försurning och SLU:s långsiktiga forskningsprogram. I den forskningspolitiska propositionen (prop. 1983/84:107) skrivs i avsnitt 4, Samspelet mellan sektorsforskning och grundläggande forskning inom högskolan, bl. a. följande (s. 14). Men formerna för sektorsforskningen måste utvecklas så att vi i tillräcklig omfattning får till stånd långsiktig kunskaps- och kompetensuppbyggnad. En ytterst angelägen forskningspolitisk uppgift är därför att stärka såväl den långsiktiga riktade kunskapsuppbyggnaden inom sektorerna som den grundläggande forskning som finansieras via fakultetsanslag och anslag till grundforskningsråd. Som framgår av SLU:s forskningsprogram är av den forskning som bedriver inom luftföroreningsområdet finansierad av externa medel, i första hand från , . En ökad finansiering av sådan grundläggande forskning vid SLU över SNV:s anslag kommer att medföra att den alltför stora andelen externfinansiering inom detta område ytterligare ökar. Eftersatta forskningsområden är bl. a. försurningens effekter på människors hälsa och effekter på mark och grödor, för att nämna några. kanaliseras det mesta av forskningsanslagen för försurning via . Vi anser att forskningsmedlen bör, i likhet med vad föreslagit, i större utsträckning fördelas direkt till institutioner och forskningsorgan. Vi anser mot denna bakgrund att anslaget till försurningsforskning skall uppräknas med 10 milj. kr. Att sprida kunskap om försurningen är en av de angelägnaste insatserna för att nå framgång. Som ett led i strävandena att påverka andra länder att minska luftföroreningarna, har och en rad frivilliga organisationer genom informationsinsatser medverkat till ett ökat intresse utomlands för upplysningar om luftföroreningar och dess skadeverkningar. Utländska förfrågningar i stort antal kommer från enskilda, massmedia och organisationer. Det är exempel på unikt miljösamarbete som delvis genom okonventionella metoder effektivt har nått ut med sitt budskap. Den centerledda regeringen införde ett särskilt anslag för denna verksamhet. Efterfrågan har dock lett till att resurserna nu inte räcker till. och organisationerna har ansökt om ytterligare medel. Regeringen har dock inte föreslagit någon ökning av anslaget, trots att behovet är stort. Vi föreslår mot denna bakgrund att 4 milj. kr. anslås för informationsinsatser om försurning i enlighet med vad som ovan anförts. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att målsättning för försurningsarbetet skall vara att begränsa de försurande utsläppen till en nivå som naturen långsiktigt kan tåla utan att skadas i enlighet med de gränsvärden som fastställdes vid den internationella försurningskonferensen -82, 2. att beslutar ge regeringen i uppdrag att ta initiativ till en internationell luftvårdsfond, 3. att beslutar ge regeringen i uppdrag att ta initiativ till internationella teknik- och industrimässor om miljöförbättrande teknik, 4. att beslutar ge regeringen i uppdrag att vid svenska beskickningar förstärka bevakningen av miljöfrågorna i berörda länder, 5. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om inriktningen av energipolitiken, 6. att beslutar att hos regeringen begära förslag om skärpta miljökrav för eldning av kol i enlighet med vad som förordas i motionen, 7. att hos regeringen begär en utredning om uttag av svavelavgift i syfte att begränsa svavelutsläppen från de största utsläppskällorna i , 8. att beslutar att målsättningen bör vara att halvera kväveoxidutsläppen , i enlighet med motionen, 9. att beslutar ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om utnyttjande av lågsvavlig olja och avsvavlingskapacitet, 10. att beslutar ge regeringen till känna vad som anförts om förändring av förordningen om hälso- och miljöfarliga varor i enlighet med bifogat förslag för att möjliggöra typgodkännande av bilar med katalytisk rening, 11. att beslutar att blyfri bensin skall finnas tillgänglig vid alla tankställen med fler än en pump senast från , 12. att beslutar att sänkning av bensinskatten på blyfri bensin skall införas från , med /liter, vilket skall finansieras med en höjning av skatten på blyhaltig bensin, 13. att beslutar att skattefrihet på inhemskt producerad etanol skall införas, 14. att beslutar att krav på katalytisk rening skall gälla för bilar fr. o. m. 15. att beslutar att hos regeringen begära förslag till stimulanser för bilar som efter kompletterande åtgärder klarar de amerikanska avgasreningskraven, 16. att beslutar att krav på rening av avgaser från tunga dieselfordon, motsvarande de s. k. 83-kraven, införs års modeller, 17. att hos regeringen begär utredning om kostnader och effekter vid införande av Kalifornienkrav på tunga dieselfordon, 18. att ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om utvecklande av energiteknik och trafiklösningar som minskar utsläpp av bilavgaser i tätorter, 19. att beslutar att ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om avskaffande av det s. k. 5:3-bidraget för skogsplantering, 20. att hos regeringen begär en utredning om skogsskadornas inverkan på virkesmarknaden, 21. att ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om förbud mot försurande gödselmedel i skogsbruket, 22. att ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om åtgärder för att minska användningen av försurande gödselmedel i jordbruket, 23. att ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av kalkningsåtgärder, 24. att ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om inriktningen av inventeringsinsatser och forskning angående försurning, 25. att beslutar uppräkna anslaget för miljöforskning med 10 milj. kr. i enlighet med motionen, 26. att beslutar anslå 4 milj. kr. för informationsinsatser, anslaget Åtgärder mot försurningen, 27. att beslutar att ge regeringen till känna vad som i övrigt anförts i motionen om arbetet mot försurningen. () () () . ÅSLING (c) () () () () . () () () () () () () Förslag till ändrad lydelse av 45 a-h §§ i kungörelsen om hälso- och miljöfarliga varor (SFS 1973:334) Med stöd av 5, 6 och 7 §§ lagen (1973:329) om hälso- och miljöfarliga varor föreskriver regeringen att 45 a-h §§ kungörelse (1973:344) om hälsooch miljöfarliga varor skall ha nedanstående lydelse. Bensin som är avsedd för motordrift kallas i denna förordning för motorbensin. Motorbensin skall anses blyfri om dess innehåll av blyföreningar, beräknat som bly, ej överstiger bensin . Motorbensin, som ej är blyfri eller innehåller mer än 5,0 volymprocent bensen får ej tillverkas, importeras eller försäljas yrkesmässigt för bruk inom landet. Till blyfri motorbensin får ej sättas fosforinnehållande ämnen. Till motorbensin får ej heller i övrigt sättas ämnen som negativt påverkar funktionen hos utsläppsbegränsande anordningar hos fordon. Distributionssystem för motorbensin samt tankställen för motorfordon skall vara så anordnade, att motorbensin som försäljs som blyfri ej innehåller mer bly än vad som anges i 45 a §, andra stycket. Närmare föreskrifter i dessa avseenden får meddelas av produktkontrollnämnden. Sådana föreskrifter får innehålla krav på tillstånd för yrkesmässig försäljning av motorbensin. får förordna om avsteg eller för särskilt fall medge undantag från bestämmelserna i 45 b-d §§. Medges undantag får en sådan avgift som avses i 10 § lagen (1972:329) om hälso- och miljöfarliga varor tas ut. Avgiften tas ut enligt taxa som fastställs av produktkontrollnämnden efter samråd med och statens pris- och kartellnämnd. Kan avgiftens storlek inte beräknas på ett tillförlitligt sätt i samband med att undantag medges, får preliminär avgift tas ut. Sådan avgift skall avräknas mot den avgift som slutligt fastställs. Frågor om avgift prövas av produktkontrollnämnden. När beslut om undantag avser eller när särskilda skäl annars föreligger får betalningen av avgiften delas upp på flera terminer. Om avgiftsbelopp inte betalas inom föreskriven tid, får beloppet tas ut genom utmätning. får meddela de ytterligare föreskrifter rörande motorbensin, vilka behövs från hälso- och miljösynpunkt. får meddela föreskrifter om metoder för kontroll av motorbensin. Har motorbensin försålts i uppenbar strid mot bestämmelserna i 45 b § och det kan antas att försäljningen har medfört risk för skador på utsläppsbegränsande anordning hos fordon, får ålägga den för försäljningen ansvarige att utan dröjsmål och på egen bekostnad informera allmänheten om förhållandet. Denna förordning träder i kraft . Utan hinder av vad som stadgas i 45 b § gäller dock följande: Motorbensin vars researchoktantal och motoroktantal uppgår till minst 98 respektive 87 får, trots att den ej är blyfri, tillverkas och importeras till och med under förutsättning att blyhalten ej överstiger bensin . Försäljning av motorbensin som inte är blyfri får ske till och med . Därefter får försäljning tills vidare ske om det vid samma tankställe på likvärdiga eller bättre villkor tillhandahålles blyfri motorbensin med research- och motoroktantal på minst 93 respektive 83. Överlåtelse av motorbensin som inte är blyfri får ske tills vidare vid tankställen enbart avsedda för militära fordon. Tillverkning, import och försäljning av motorbensin, som endast är avsedd för drift av kolvmotor i luftfartyg, får ske tills vidare om blyhalten i sådan bensin ej överstiger bly per liter . Bestämmelserna medför att hänvisningen till 45 d respektive §§ i 62 § andra och tredje styckena kungörelsen om hälso- och miljöfarliga varor i stället bör avse 45 e §. minab/gotab 1985 82448