mot · G8021303 · 1985-01-24 00:00:00 — Med utgångspunkt i de kulturpolit . . målen som fastslog kan konstateras att samhällets kulturpolitik skall medverka till att skapa en bättre samhällsmiljö och bidra till jämlikhet. För att uppnå detta krävs bl. a. att de kulturpolitiska åtgärderna samordnas med samhällets insatser inom andra områden och differentieras med hänsyn till olika gruppers förutsättningar och behov. Åtgärderna måste också utformas så att de kan förbättra kommunikationen mellan olika grupper i samhället. Dessutom skall kulturpolitiken medverka till att skydda yttrandefriheten och skapa reella förutsättningar för att denna frihet skall kunna utnyttjas. Massmedierna kan aldrig betraktas som fristående från det samhälle de lever i. I vår demokrati är rätten till fritt meningsutbyte och allsidig information två grundläggande begrepp. En fungerande yttrandefrihet förutsätter att det är praktiskt möjligt för enskilda och organisationer att föra ut sin åsikter. Yttrandefrihetens verkliga innehåll är beroende av massmediernas tillgänglighet. Samhället har helt klart ett ansvar för massmediestrukturen. Det kan ibland finnas anledning för samhället att rätta till icke önskvärda effekter. Radio- och TV-verksamheten regleras t. ex. genom ett särskilt avtal mellan staten och . Etermediekonstruktionen i vårt land har alltsedan starten varit i form av ett bolag med ensamrätt på radiosändningar. Ägandet är spritt till olika icke-statliga intressenter. Staten har dock ett avgörande inflytande när det gäller ekonomi och verksamhetens inriktning. I radiolagen stadgas bl. a. att verksamheten skall vara opartisk och saklig, hävda det demokratiska statsskickets grundidéer samt principen om alla människors lika värde och den enskildes frihet och värdighet. Radio och TV spelar en viktig roll i opinionsbildningen för jämlikhet i vårt samhälle. Detta är ett ansvar som förpliktigar. Med hänsyn till den stora publiken är det lätt att det som anses vara av intresse för de stora grupperna i samhället helt får dominera programutbudet. En viktig del i etermedias information måste vara att beskriva eftersatta minoriteters villkor och hur de kan förbättras. och dess dotterbolag måste också ha ett ansvar för att alla medborgare skall kunna ta del av deras verksamhet. Information om programmens innehåll och sändningstider lämnas i Röster i Radio/TV, pressen och programuppläsningar. ger också ut en särskild veckotablå över programmen i punktskrift. Utbildningsradion fyller en viktig funktion som folkbildare. F. n. pågår t. ex en stor satsning på dataområdet med syfte att sprida grundläggande kunskaper till allmänheten i datafrågor. Studiematerial finns att tillgå, som är en förutsättning för att kunna följa kursutbudet i utbildningsradion. Dessa finns tillgängliga för t. ex. synskadade. Televisionen är en viktig nyhets- och kulturförmedlare. För att den breda allmänheten skall kunna ta del av utbudet översätts utländska inslag till svenska via textremsan. Synskadade blir på detta sätt utestängda från en mycket stor del av utbudet. löper statens avtal med ut. Det är viktigt att inför det nya avtalet förbereda de krav på inriktningen som skall ställas. En av utgångpunkterna måste vara att alla medborgare så långt som möjligt skall kunna ta del av etermediernas utbud. Det är därför angeläget att följande förslag beaktas i avtalet: o Det nya avtalet med måste ta hänsyn till alla medborgares behov. o Programinformation till synskadade ges också på kassett, o Röster i Radio/TV ges ut på kassett, o Textremsan i TV görs tillgänglig för synskadade, o Utbildningsradions studiematerial ges ut på för synskadade tillgängliga medier. o En större del av utbudet avsätts för information om eftersatta minoriteters situation. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om inriktning på det nya avtalet med .