mot · G902142 · 1985-11-19 00:00:00 — m. fl. Förbud mot införsel av jordbruksvaror från , m. m. 1985/86:52) Den vita minoritetens apartheidpolitik i strider mot grundläggande mänskliga och demokratiska fri- och rättigheter. Apartheidpolitiken är omoralisk och oförenlig med västerländsk syn på den enskilda människans rättigheter och skyldigheter. Genom apartheidpolitiken bryter mot stadgande om likabehandling av människor, oavsett ras och etniskt ursprung. Situationen i har allvarligt försämrats. Konfrontationen mellan den vita minoritetsregimen och motståndarna till apartheid har tilltagit i styrka och brutalitet. Omvärlden har nåtts av allt fler tragiska rapporter om övergrepp från sydafrikansk polis och militär på värnlösa människor. Antalet döda vid dessa oroligheter uppskattas till ca 700 personer. Det råder bred enighet i kring avståndstagandet från apartheidsystemet. har, liksom varje annan FN-medlem, rätt och plikt att reagera mot förhållandena i och söka bidra till att det omänskliga och ohållbara apartheidsystemet avskaffas. Svensk Sydafrikapolitik har utifrån den breda enighet som råder i avståndstagandet från apartheid syftat till att påverka den vita minoriteten till att avskaffa apartheidsystemet, respektera och införa ett demokratiskt styrelseskick. bör medverka till att den förändring som är ofrånkomlig sker på fredlig väg och inom sådan tid att en våldsam, väpnad omvälvning med ofantliga lidanden för alla sydafrikaner undviks. strävar efter att påverka den sydafrikanska regeringen utifrån främst följande tre handlingslinjer: - Inom ramen för FN arbetar för att säkerhetsrådet skall besluta om bindande sanktioner gentemot . - strävar efter att upprätthålla goda kontakter med och stödja grupper och enskilda personer i som arbetar för apartheidsystemets avskaffande och en demokratisk samhällsutveckling. - har för och medborgare genom uttalanden och skilda isoleringsåtgärder klart markerat vårt lands avståndstagande från Apartheid - hot mot frihet och fred Den sydafrikanska regimen demonstrerar hur diktatur skiljer sig från demokrati, hur våld och rasförtryck skiljer sig från medmänsklighet och mänsklig etik. Diktatur och förtryck är ett hot mot freden. Sammandrabbningarna i illustrerar på ett klart sätt det faktum att frihet är en förutsättning för fred. kan aldrig omvandlas till en fri och öppen demokrati på apartheidregimens villkor. De som bär upp det sydafrikanska samhällssystemet måste fås att inse hur överlägsna frihetens idéer är varje annat samhällssystem. De måste fås att inse att vägen till fred och civilisation går över respekten för medmänniskan, oavsett hudfärg. Det har vi i bevittnat hur diktaturer fallit när icke minst den unga generationen konfronteras med frihetens och demokratins idéer. Därför är det angeläget att särskilt den unga generationen i genom kontakter med omvärlden tvingas välja i stället för att isoleras. Arbetet för en fredlig omvandling av det sydafrikanska samhället i riktning mot de västerländska frihetsideal vi företräder kan aldrig främjas av en total isolering av . I ett längre perspektiv är det utvidgade snarare än inskränkta kontakter mellan och de västeuropeiska och nordamerikanska demokratierna som skapar de bästa förutsättningarna för en demokratisk utveckling. Rätten för sydafrikanska medborgare att fritt resa utomlands är därvid av central betydelse. Omvärldens ekonomiska förbindelser med är betydelsefulla. Det är ingen tillfällighet att det är företrädare för det sydafrikanska näringslivet som varit ledande när det gällt att kräva apartheidsystemets avskaffande. Kontakterna mellan ledande företrädare för det sydafrikanska näringslivet och ANC har lett till stora spänningar mellan näringslivet och den nuvarande regimen i landet. Kontakterna gentemot omvärlden är självfallet också av stor betydelse för de olika organisationer och individer som, ofta under svåra förhållanden, verkar för ett avskaffande av apartheid. Stödet från omvärlden i olika former, icke minst moraliskt, är för dem av avgörande betydelse. En viktig del av kontakterna mellan och omvärlden är det fria informationsflödet. Det är utomordentligt angeläget att massmedia kan verka i och rapportera om händelseutvecklingen. De av den sydafrikanska regimen proklamerade inskränkningarna i utländska massmedias arbetsmöjligheter är därför ytterligare ett steg i fel riktning. Begränsningen av informations- och nyhetsförmedling gynnar de styrande och missgynnar dem som bekämpar apartheidsystemet och bör aktivt motarbetas. Riktlinjer för svensk Sydafrikapolitik Moderata samlingspartiet hyser föga tilltro till effektiviteten i bojkott- och blockadaktioner från enskilda länder. Historiskt sett finns inget exempel på att sådana varit framgångsrika. Det är mot denna bakgrund som vi hävdat och hävdar att sanktioner och blockader mot för att ha utsikt till framgång måste vara beslutade av . För att säkerhetsrådet skall kunna enas om verkningsfulla åtgärder krävs att några av viktigaste handelspartner modifierar sin inställning till sanktioner gentemot i FN:s regi. Det har glädjande nog skett en viss attitydförskjutning hos flera av dessa länder. I motion 1984/85:1018 presenterade vi huvuddragen i en svensk Sydafrikapolitik, vilken skulle kunna lämna ett konstruktivt bidrag till utvecklingen i bort från apartheid och mot demokrati, frihet och respekt för mänskliga fri- och rättigheter. Vi framhöll i reservation nr 8, UU 1984/85:6, bl. a. följande: ger ett omfattande bistånd till länderna i . ges ett bistånd på 160 miljoner till sydafrikanska befrielserörelser, flyktinghjälp och stöd till apartheidpolitikens offer. Uppskattningsvis en fjärdedel av detta bistånd går till hjälp inom gräns. Det begränsade stödet till olika ändamål i motiverar enligt utskottet att detta, i enlighet med vad som föreslås i motion 166, ökar. Den sydafrikanska regeringens ekonomiska anslag till utbildning för den icke vita befolkningen är ytterligt begränsat. bör ekonomiskt stödja högre utbildning. Detta stöd kan utgå t. ex. i form av stipendier för studier vid sydafrikanska högskolor eller för studier utomlands. bör ge bistånd till apartheidpolitikens offer. De svartas organisationer spelar en stor roll för omvandlingen av . bör därför ge de svartas organisationer ekonomiskt stöd. Stödet bör t. ex. utgå till medborgarrätts-, kyrkliga och fackliga organisationer. driver en rad angelägna projekt i . bör stödja dessa hjälpprogram. Stora delar av den svarta befolkningen lider av undernäring och akut brist på sjukvård. bör undersöka möjligheterna att ge medicinsk och humanitär hjälp åt den svarta befolkningen i . Vi betonade också att en ny Codex Ethicus för de svenska företagens verksamhet i bör införas. Den dramatiska händelseutvecklingen i är ett resultat av ett flertal faktorer, som t. ex.det utbredda missnöjet med arbetslösheten och försämrade levnadsvillkor. Men bakom dessa orsaker finns den stora befolkningsmajoritetens hat och förbittring mot apartheidsystemet i sig. Den svenska lagstiftningen om förbud mot nyinvestering har saknat betydelse för det senaste årets händelseutveckling i . Den sydafrikanska regimens ökade brutalitet och fängslandet av en rad framträdande företrädare för sydafrikanska organisationer inger stor oro. Med stöd av arbetet inom ramen för IDU (Internationa! Democrat Union) har moderata samlingspartiet tillsammans med våra nordiska broderpartier bl. a. verkat för ytterligare, av beslutade, åtgärder gentemot . Ett viktigt resultat av detta arbete var det uttalande som gjorde i . I uttalandet från partiledarmötet, vilket representerade moderata, konservativa, liberala och kristdemokratiska partier, sades: The Party Leaders condemn apartheid, and call upon the South African Government to open a national dialogue with all racial groups with a view to introducing major reforms guaranteering the equal participation of all South Africans in political life. They also call on South to implement Resolution 435, which remains the internationally agreed basis for achieving the independence of . Diskussionerna om utformningen av uttalandet inför partiledarmötet var ett verksamt bidrag till att säkerhetsrådet , , uppmanade medlemsstaterna att vidta vissa åtgärder mot . behandling av utmynnade bl. a. i en rekommendation, vari det heter: , som känner djup oro över den allt allvarligare situationen i och över att apartheidsystemet, som rådet kraftigt fördömer, fortsättningsvis förorsakar svårt lidande i landet anmodar organisationens medlemsstater att vidta åtgärder mot såsom följande: a) inställande av alla nyinvesteringar i , b) förbud mot försäljning av kriigerrand och alla andra mynt som präglats i , c) restriktioner i fråga om idrottsliga och kulturella förbindelser, d) inställande av exportgarantilån, e) förbud mot all försäljning av datautrustning som kan komma att användas av sydafrikanska armén och polis. Det nordiska handlingsprogrammet mot innehåller, förutom ett antal punkter vilka återfinns i säkerhetsrådets resolution, också bl. a. en rekommendation till nordiska företag som exporterar eller importerar från att söka sig andra marknader och leverantörer i syfte att minska handeln mellan de nordiska länderna och . Lagen om förbud för nyinvesteringar Vid behandlingen av lagförslag om förbud för svenskägda företag i att genomföra nyinvesteringar anförde vi att lagen bröt mot den huvudlinje i svensk utrikespolitik som anger att om skall delta i sanktioner eller sanktionsliknande åtgärder mot ett annat land, skall våra åtgärder föregås av beslut av . Genom avsteg från sin grundläggande uppfattning i detta fall kan det hävdas att vi indirekt - från folkrättslig synpunkt - erkänner det rättfärdiga i de sanktioner som stormakterna, utan beslut i , använder som ett led i utrikespolitiken. FN skall svara för upprätthållandet av internationell fred och säkerhet. Om den rättsordning som är beslutad i FN sätts ur spel genom staters ensidiga handlande okar påtagligt riskerna för internationella konflikter. försvagas i motsvarande mån världsorganisationens prestige och möjligheter att verkningsfullt bidra till att upprätthålla fred och säkerhet i världen. har som liten nation ett alldeles särskilt intresse av att det internationella regelsystemet fungerar i enlighet med . Detta har också varit en framträdande linje i svensk utrikespolitik. Därigenom har de mindre staternas ställning successivt kunnat förbättras. De svenska företag som är verksamma i kan inte ses som ett stöd för apartheidsystemet. I ett längre perspektiv utgör de i stället del i en ekonomisk utveckling och en öppning mot omvärlden som bäddar för en förändring av förhållandena i landet. I frågor som t. ex. anställningsvillkor och fackliga rättigheter bidrar de till att driva utvecklingen framåt. Därtill skall läggas att det borde finnas ett klart intresse av att även svenska företag finns representerade och verksamma i den dag apartheid avskaffas. Svenska rederier bedriver trafik på södra , vilket även inkluderar trafik på . Denna trafik bör även fortsättningsvis äga rum. I nuvarande läge skulle ett avskaffande av lagstiftningen mot nyinvesteringar innebära att skulle sända fel signaler till omvärlden. Då FN:s deklaration från nu dessutom ger visst stöd för de svenska åtgärderna bör lagen tills vidare fortsätta att gälla. - att en särskild straffskala för grova brott införs i lagen (1971:176) om vissa internationella sanktioner (2.6). Vi biträder förslaget. - att bör godkänna regeringens beslut att, till följd av FN:s rekommendation från , sätta 3 § lagen om vissa internationella sanktioner i tillämpning för ett förbud mot införsel av det sydafrikanska guldmyntet krugerrand till . Vi biträder förslaget. - att skall stifta en lag om generellt förbud mot införsel av jordbruksprodukter från . Vi delar regeringens inställning om vikten av att vidta åtgärder mot användningen av fångar i det sydafrikanska jordbruket. Det är angeläget att utformar ett sanktionssystem gentemot , som är förenligt med våra internationella åtaganden. Vi föreslår därför ett bättre system, som bl. a. är förenligt med åtaganden gentemot . Tvångsarbete och användning av fångar i produktion är i de flesta fall ett resultat av avsaknaden av demokrati och mänskliga fri- och rättigheter i en stor del av världens länder. och dess apartheidsystem är inget undantag. a. till följd av främst passlagarna ett i jämförelse med andra länder stort antal fångar. Enligt olika uppgifter utnyttjades år Mot. 1984 minst 90 000 fångar i det sydafrikanska lantbruket. att på olika sätt agerar mot detta. Detta är en naturlig konsekvens av att det är rätt och plikt att reagera mot förtryck, tvångsarbete och användning av fångar i produktion varhelst det än förekommer. samlingspartiet har därför kritiserat att tvångsarbete t. o. m. svenska biståndsprojekt, såsom vid i . har ett generellt förbud för import till av varor tillverkade av fångar. Ett system med intyg, vilka garanterar att vissa jordbruksprodukter från inte har producerats av fångar eller tvångskommenderad arbetskraft, har enligt uppgift använts vid import till . För att markera fördömande av användningen av fångarbetskraft och tvångsarbete i det sydafrikanska jordbruket bör ett system med intyg införas. I dessa intyg skall producenterna under allsidig insyn garantera att fångarbetskraft eller tvångsarbete ej utnyttjas i produktionen. Om sådant intyg inte kan uppvisas skall import till av de aktuella jordbruksprodukterna inte få ske. Härigenom skulle öka trycket på de sydafrikanska producenterna att avskaffa systemet med tvångsarbetskraft och utnyttjandet av fångar i produktionen. Ett sådant system med intyg skulle, som nämnts, vara förenligt med åtaganden gentemot . Det bör ankomma på utskottet att utforma erforderlig lagtext baserad på valda delar av den av regeringen föreslagna lagen. Innan lagen träder i kraft bör konsultationer ske med bl. a. de nordiska länderna. bör också utifrån den i motionen föreslagna lagstiftningen om i skilda internationella fora aktualisera frågan om förekomsten av fångar och tvångsarbete i produktion av varor och tjänster i andra länder. Utgångspukten för agerande bör vara internationella åtgärder gentemot även sådana missförhållanden. - rätt för kommuner och landstingskommuner att vid upphandling vidta bojkottåtgärder mot . utrikes-, säkerhets- och biståndspolitik skall utformas av riksdag och regering. Vi kan därför inte biträda förslaget. Den övervägande delen av kommunernas och landstingskommunernas import från utgörs dessutom av lantbruksprodukter, för vilka vi föreslår ett intygsförfarande. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om riktlinjer för svensk Sydafrikapolitik, 2. att beslutar införa en lag om intyg som villkor för import av sydafrikanska jordbruksprodukter i enlighet med vad som i motionen anförs, 3. att därmed avslår regeringens förslag till lag om förbud mot införsel av jordbruksvaror från , K 4. att avslår regeringens förslag till lag om rätt för Mot. 1985/86:142 kommuner och landstingskommuner att vidta bojkottåtgärder mot . L. () i () () () () ()