mot · G8022447 · 1985-01-24 00:00:00 — i och rättvisare statsbidragssystem Barnfamiljerna i skulle tjäna 37,7 milj. kr. om de fick behålla de barnomsorgsavgifter som arbetsgivare och företagare i betalat in. Arbetsgivarna i länet betalar via sina arbetsgivaravgifter in stora summor till staten. I vårt län betalas 203,4 milj. kr. fick vi i statsbidrag till kommunerna för barnomsorg 165,8 milj. kr. Det innebär att länet betalat in 37,7 milj. kr. mer än vi fått tillbaka. Skälet till detta är den konstruktion på statsbidraget som finns. Det är uppbyggt så, att orter som starkt byggt ut sin barnomsorg får högre statsbidrag. Vid en närmare analys av hur staten fördelar sina insatser till barnfamiljerna ges en bild av hur orättvist systemet fungerar. I fick barnomsorgen 1983 ca . per barn i statsbidrag för barn . erhöll barn i barnomsorg i endast . 1 de socialdemokratiskt styrda kommunerna fick man . 1 var bidraget . Men i fick man ca . Reglerna ger alltså olyckliga effekter, och i vårt län slår det hårdast i dessa tre Hälsingekommuner. Barnomsorgen värderas alltså med ca . mindre per barn än den värderas i . Även om man ser på som fick . per barn så är barnen i . dyrare att underhålla för staten. Om man utgick från att barnfamiljerna i skulle få samma ekonomiska stöd som barnen har i så skulle länet tillföras ca 675 milj. kr. Se tabellerna 1, 2, 3, 4. Arbetsgivarna och företagarna i betalade för in 203,4 milj. kr. Det grundar sig på deras inbetalda barnomsorgsavgifter, som är på lönesumman, och ingår i arbetsgivaravgiften. Vi i vårt län får vara med och ta ansvaret för barnomsorg precis som vi i glesbygdslänen ofta får betala samma avgifter för hälso- och sjukvård, men får sämre sjukvård på grund av läkarbrist i dessa län. Denna barnomsorgsavgift kan därför ses som ett exempel på hur de svagare regionerna åderlåts på kapital. Enligt SCB-undersökning 1980 hade av förskolebarnen barnomsorgsplats. Dessa siffror är något större, men ger en bild av att trots en stark aktivitet i byggande kommer knappt en tredjedel i åtnjutande av samhällets service. var det av barn, dvs. 7 100 av länets 42 500 sexåringar, som kom i åtnjutande av barnomsorg. Till detta betalade länets företagare 203 milj. kr. 1 1984/85.3 samt. förenklat kan man säga att länets 7 186 barn i barnomsorg fick . i genomsnitt per daghemsplats som betalats in av arbetsgivare och egenföretagare. De 35 000 barn som finns i länet och inte hade barnomsorg fick ingen del av detta. Därför skulle en vårdnadsersättning vid sidan av daghem och familjedaghem vara ett bra komplement. Om man fick en vårdnadsersättning skulle litet av dagens stora orättvisor försvinna. Det är viktigt att vi också får ett bättre och rättvisare statsbidragssystem. Med ledning av vad som anförts föreslår vi att beslutar att ett rättvisare statsbidragssystem bör utformas som får bort de orättvisor som påvisats i motionen. Totalt antal barn i åldern samt därav i barnomsorg* i Gävelborgs läns kommuner (Källa: SCB:s socialstatistik) Forsk.barn på daghem Antal Andel av alla barn Forsk, barn på farn. daghem Antal Andel av alla barn Andel av alla barn Statsbidrag och löneberoende indirekt skatt för barnomsorg i läns kommuner (statsbidrag - barnomsorgsavgift) 1 000-tal kr. 1 000-tal kr. Erhållna statsbidrag för barnomsorg samt av arbetsgivare inbetalade barnomsorgsavgifter per barn i åldern Tabell 4 10000 5000 0 Nettobidrag per barn i barnomsorg (Statsbidrag - barnomsorgsavgifter).