mot · G8022623 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. Besparingar på anslag under industridepartementets huvudtitel Sammanfattning Med hänvisning till vad som anförts i de moderata partimotionerna om inriktningen av den ekonomiska politiken (mot. 1984/85:2343) samt om näringspolitiken (mot. 1984/85:559) redovisar vi i denna motion våra besparingsförslag inom industridepartementets verksamhetsområde. Våra besparingsförslag skall ses i relation till de andra åtgärder -1, ex. på skattepolitikens område - som vi föreslagit i syfte att främja näringslivets konkurrenskraft och framtida lönsamhetsutveckling. Dessa förslag utgår från vårt synsätt att man med en generell ekonomisk politik kan bättre befrämja näringslivets utveckling än med olika bidrag. Systemförändringar blir alltmer ofrånkomliga i ett läge med allt större utlandsupplåning och ökande statsskuldsräntor. Uteblivna åtgärder innebär en tempoförlust i vår strävan att skapa ett mer företagsvänligt näringsklimat som kan ges förutsättningar att generera en ekonomisk resurstillväxt inom den produktiva sektor som skall bära upp och försörja den offentliga sektorn. Vi vill därför erinra om de besparingsförslag som framlagts från vår sida avseende /84 och löpande budgetår. Genom att den socialistiska riksdagsmajoriteten konsekvent har motsatt sig dessa förslag till omfattande besparingar har statsutgifterna tillåtits växa i motsvarande mån, vilket i sin tur försämrar utgångsläget för de ofrånkomliga åtgärder som måste sättas in för att balansera ekonomin. Vi vill med detta understryka vilken betydelse uteblivna besparingsåtgärder har sett i ett mera långsiktigt perspektiv. Sammanfattningsvis innebär våra yrkanden i denna motion besparingar intill ett belopp av ca 620 milj. kr. Övriga besparingsyrkanden med anledning av i budgetpropositionen aviserade särpropositioner kommer att redovisas i kommande motioner. Härutöver bör påpekas att vi i motion 1984/85:559 föreslagit att uppdra åt regeringen att framlägga förslag som syftar till en försäljning av statliga företag - i en omfattning som kan innebära att budgetläget /86 förbättras ytterligare med minst 3 000 milj. kr. A 3 Kommittéer m. m. Enligt budgetpropositionen föreslås ett anslag om 15,8 milj. kr. för kommittéer m. m. har kostnaderna för expertgruppen för forskning om regional utveckling (ERU) redovisats under detta anslag. Föredraganden anmäler nu att regeringen återkommer till kostnaderna för ERU:s verksamhet i den särproposition som aviserats om regionalpolitiken. Följaktligen redovisas nu ett anslagsförslag som är 5,46 milj. kr. lägre än det som anvisades för /85. Vi kommer därför för vår del att ta upp frågorna beträffande ERU:s verksamhet i samband med behandlingen av särpropositionen. Från kommittéanslaget bestrids även utgifter för ett antal branschpolitiska råd. Dessa bör successivt läggas ned, varför ytterligare besparingseffekter kan åstadkommas i senare budget. bör göra ett uttalande med denna innebörd. Detta arbete bör inledas . Av denna anledning beräknar vi en ytterligare minskning av anslaget. Med hänvisning till det anförda föreslår vi ett i förhållande till regeringens förslag med 4 milj. kr. Regeringen föreslår att 46,04 milj. kr. anslås till statens industriverk (SIND) för nästa budgetår för förvaltningskostnader (B 1) samt 4,5 milj. kr. för utredningsverksamhet (B 2). Enligt vår mening måste en neddragning av verkets verksamhet inledas med sikte på en snar nedläggning, varvid vissa verksamheter överförs till andra myndigheter - i första hand till STU. Det måste allvarligt ifrågasättas om nyttan av många av de verksamheter som SIND svarar för står i rimlig proportion till dess kostnader. I den moderata partimotionen om näringspolitik (mot. 1984/85:559) har vi föreslagit att SIND skall avvecklas som fristående ämbetsverk. Vi yrkar att skall hos regeringen hemställa om förslag med denna innebörd. Enligt vår mening bör en begränsning av SIND :s verksamhet kunna inledas . I första hand bör den pågående utredningsverksamheten avbrytas. Huvudprogram 1, utredningsverksamhet, bör således läggas ned. Genom besparingar på andra program bör dock utredningar nära slutskedet kunna fullföljas. Det extra anslaget (B 2) för experter och tillfällig personal bör utgå. Vi beräknar ett anslag endast under B 1 om . Detta innebär en besparing med . vilket belopp i stort sett motsvarar de sammanlagda kostnaderna för SIND:s totala utredningsverksamhet. Med början /87 bör den av oss i partimotionen föreslagna nya organisationen i kraft. bör i anslutning till sitt beslut om de nu aktuella besparingarna som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts om inriktningen av den fortsatta besparingsverksamheten. B 9 Ersättning för extra kostnader för förmånlig kreditgivning till I budgetpropositionen föreslår regeringen att skall anvisa ett förslagsanslag av 90 milj. kr. påpekas att beslutat om nytt system för s. k. u-krediter. Det aktuella anslaget kommer därför att för nästa budgetår endast belastas av kostnader för åtaganden som ingås intill utgången av . Med hänvisning till vad vi ovan anfört föreslår vi att avslår regeringens förslag. Enligt vår mening skall kostnaderna för gjorda åtaganden täckas av medel från biståndsanslagen under tredje huvudtiteln utan några motsvarande uppräkning av anslagen. Den reella budgetbelastningen under nästkommande budgetår kan då minskas med 90 milj. kr. Investeringsbanken bör avvecklas. Enligt vår mening finns det på dagens kapitalmarknad inte något behov av banken. har statens kapitalinsats i banken uppgått till 1 300 milj. kr., varjämte garanti har ställts för bankens förpliktelser med 5 000 milj. kr. Sedan bildandet har banken inte gett utdelning till ägaren på insatt kapital. Avvecklingen bör ske i den takt som är möjlig med hänsyn till bankens nuvarande åtaganden. Några nya engagemang bör inte tillåtas. Allteftersom verksamheten minskar bör bankens medel kunna successivt frigöras och återbetalas till långivare och till ägaren. Vi räknar med att minst 200 milj. kr. på detta sätt bör kunna tillföras statsbudgetens inkomstsida under nästa budgetår. bör anmoda regeringen att och lägga fram förslag för om en avveckling av Investeringsbanken i enlighet med vad som anförts. Bil Industripolitiska åtgärder för tekoindustrin I propositionen hemställer regeringen att skall anvisa ett förslagsanslag av . till industripolitiska åtgärder för tekoindustrin för /86. Med en generell ekonomisk politik kan man bäst befrämja att det selektiva stödet tillåts öka ytterligare. Detta är oacceptabelt emedan denna form av stöd leder till att konkurrenssituationen snedvrids mellan de företag som får, resp. icke får del av stödet. Med åberopande av vad vi anfört i motion 1982/83:2285 bör den lånegivning som avser rationaliseringar inom konfektionsindustrin upphöra. Likaså bör det särskilda anslaget B 11 för industripolitiska åtgärder för tekoindustrin slopas. De kostnader som uppstår på grund av redan gjorda åtaganden av nämnda slag, som visar sig ofrånkomliga bl. a. med hänsyn till tidsfaktorerna, får under nästa budgetår täckas med medel ur det anslag som regeringen föreslår under punkten B 12. Med hänvisning till vad som ovan anförts och med åberopande av att bifallit vårt tidigare motionskrav (mot. 1982/83:2285, AU 1982/ 83:29) om en mjukare nedtrappning av äldrestödet än den regeringen förslog i prop. 1982/83:130, bil. 5, föreslår vi att avslår regeringens förslag att anvisa ett förslagsanslag av . till industripolitiska åtgärder för tekoindustrin för /86. B 12 Branschfrämjande åtgärder Från anslaget, som disponeras av SIND, bestrids kostnader för strukturoch utvecklingsprogram inom olika industrisektorer. Dessutom ges stöd till vissa exportfrämjande åtgärder. Med hänvisning till vad som anförts i den moderata partimotionen om systemförändringar inom näringspolitiken bör denna typ av anslagspost successivt avvecklas. Vi noterar emellertid att en betydande del av anslaget behövs för redan gjorda åtaganden samt som reservmedel i extraordinära situationer som vi angett i det föregående avsnittet rörande teko-området. Med beaktande härav bör den successiva nedtrappningen inledas med en besparing i förhållande till regeringens förslag med 5 milj. kr. Den fortsatta besparingen skall åstadkommas i samband med den avveckling av verksamheten vid SIND som tidigare angetts i denna motion. De regionala utvecklingsfondernas verksamhet har mer och mer kommit att få karaktären av bankverksamhet. Kreditgivningen till näringslivet i första hand bör handhas av banker och liknande kreditinstitut. Dessa har högre kompetens när det gäller kontorsnät. Från principiella utgångspunkter är det otillfredsställande att staten genom utvecklingsfonderna engagerar sig ekonomiskt till förmån för vissa företag, när motsvarande stöd inte kommer företagets konkurrenter till del. Bankerna bör ta över den något mer riskbetonade kreditgivningen som utvecklingsfonderna nu förutsätts vara engagerade i. Utvecklingsfonderna bör koncentrera sig på rådgivnings- och konsultinsatser med inriktning på de mindre företagen, vilkas kompetens när det gäller t. ex. ekonomisk planering, marknadsföring och tillämpning av ny teknik behöver förbättras. Utvecklingsfondernas tjänster bör i princip avgiftsfinansieras. En effekt härav skulle antagligen bli att kvaliteten på fondernas tjänster förbättrades. Det bör ankomma på utvecklingsfonderna att själva bestämma vilken ersättning de vill begära för sina tjänster. Det ligger i sakens natur att fonderna inte kommer att sätta sådana priser för sina tjänster att företagen avskräcks från att utnyttja den erbjudna servicen. I fondernas styrelser bör ingå personer med praktisk erfarenhet från olika delar av näringslivet. Detta måste beaktas i långt högre grad än vad som skett - eljest måste ett annat nomineringsförfarande övervägas. I en rapport, offentliggjord , redovisas hur de regionala utvecklingsfonderna är sammansatta. Av redovisningen framgår att av styrelseledamöterna är huvudsakligen verksamma inom näringslivet, således fortfarande en minoritet. Detta är enligt vår mening otillfredsställande. En översyn motiveras dessutom av besparingsskäl. Vi delar därför inte regeringens slutsats att några förändringar i de gällande avtalen inte påkallas. Kostnaderna för de regionala utvecklingsfondernas företagsservice och administration m. m. bestrids numera, tillsammans med kostnader för vissa andra insatser, från anslaget B 13 Småföretagsutveckling. För /86 begärs ett förslagsanslag om totalt 151,25 milj. kr. Det är otillfredsställande att föredraganden inte närmare specificerar hur utfallet för de olika anslagsposterna beräknas. Hänvisningen till proposition 1983/84:135 ger inte heller tillräcklig ledning. Som framgår av fjolårets motion 1983/84:2644, som väcktes med anledning av den nyssnämnda propositionen, framförde vi en lång rad invändningar. Med hänvisning härtill beräknar vi ett i förhållande till vårt motionsförslag oförändrat anslag till Småföretagsutveckling för nästa budgetår med , dvs. en minskning med drygt 47 milj. kr. i förhållande till regeringens förslag. I övrigt hänvisar vi till vad som anförts beträffande insatser för småföretagen i den näringspolitiska partimotionen. Vi föreslår att staten tar upp förhandlingar med landsting och berörda kommuner för att ändra villkoren i avtalen om de regionala utvecklingsfonderna. De nuvarande avtalen löper ut . Förutom styrelsernas sammansättning bör frågor om ändrade riktlinjer för fonderna tas upp, bl. a. i fråga om ökad avgiftsfinansiering, minskad utlåningsverksamhet etc. Syftet bör därvid vara att åstadkomma besparingar. Åtgärder i detta hänseende bör leda till att belastningen på statsbudgeten för därpå följande budgetår kan minskas med minst 20 milj. kr. Den dominerande grenen av utvecklingsfondernas kreditgivning utgörs av rörelselånen. Vid prövningen av dessa måste det vara utomordentligt svårt att följa statsmakternas intentioner. Å ena sidan skall lån endast ges för lönsamma projekt, å andra sidan skall den allmänna kreditmarknaden utnyttjas i första hand. I verklig mening lönsamma projekt bör alltid kunna påräkna intresse från kreditinstitutens sida. En successiv avveckling av rörelselånen ter sig därför naturlig. Utvecklingsfondernas behov av finansieringsmedel minskar därigenom. En viss del av amorteringsmedlen bör kunna återföras till statskassan. Regeringen bör med det snaraste föranstalta om att även denna fråga tas upp till förhandling i samband med den översyn av avtalen om de regionala utvecklingsfonderna som vi har föreslagit. Riktpunkten bör vara att minst 50 milj. kr. under /86 skall komma staten till godo på ovan angivet sätt. bör kunna utgå från att de regionala huvudmännen i rådande läge kommer att visa beredvillighet att tillmötesgå statens önskemål och sålunda lämna ett bidrag till den nödvändiga saneringen av statsfinanserna. B 14 Täckande av förluster vid viss garantigivning m. m. Regeringen föreslår att stödformen strukturgaranti upphör med utgången av innevarande budgetår. Vi föreslår, med hänvisning till motion 1983/ 84:2644, att även systemet med industrigarantilån slopas . Anslaget för täckande av förluster med anledning av garantigivningen bör därigenom kunna minskas med 25 milj. kr. i förhållande till regeringens förslag. B 20 Bidrag för omlokaliseringskostnader m. m. till SIFU Regeringen har i proposition 1984/85:101 med förslag om tilläggsbudget II föreslagit att för Företagsutveckling (SIFU) skall beviljas bidrag för omlokaliseringskostnader med ett reservationsanslag av 3,7 milj. kr. I en motion med anledning av nämnda proposition yrkar vi avslag på detta förslag. Beträffande motiveringen hänvisar vi till motionen i fråga. Denna åtgärd får bilda utgångspunkt för besparingsåtgärder av samma innebörd under följande budgetår, varvid ytterligare besparingar bör kunna påräknas. Föredragande anmäler att regeringens avsikt är att i en särskild proposition redovisa förslag om regional utveckling och utjämning. Anslagen har i avvaktan härpå förts upp med oförändrade belopp. Vi avser återkomma med besparingsförslag på detta område i en motion med anledning av den aviserade propositionen. Vi vill dock erinra om de betydande besparingsförslag som vi redovisat i samband med behandlingen av anslagen för innevarande budgetår. har vi medverkat till en förstärkning av statens insatser på det mineralpolitiska området. Anslagen till prospektering, och det för prospektering nödvändiga geologiska karteringsarbetet, har successivt ökats, liksom anslagen för sysselsättningsfrämjande åtgärder i avseende bl. Vi har också vid riksdagsbehandlingen av proposition 1981/82:99 (NU 1981/82:40, prot. 1981/82:174) stött ett tillkännagivande om ytterligare överväganden från regeringens sida rörande prospekteringsverksamheten i Bergslagen. Vid behandling av proposition 1982/83:50 har vi däremot av skäl som redovisats i motion 1982/83:103 och utskottsbetänkandet NU 1982/83:18 motsatt oss det särskilda reservationsanslaget av 300 milj. kr. för ett femårigt program för utökad prospektering m. m. Tillsammans med det i budgetpropositionen föreslagna anslaget D 4. Statens gruvegendom: Prospektering m. m. får de sammanlagda anslagen för prospektering en orimligt snabb och kraftig ökning. tillgängliga resurser torde inte vara tillräckliga för en så stor volymökning, såvida inte företagens prospekteringsinsatser avsevärt begränsas. Vi föreslår därför att anslaget D 4 beräknas till , vilket innebär en minskning med 15 milj. kr. i förhållande till regeringens förslag. Därjämte föreslår vi att beslutar om bemyndigande för regeringen att för /87 ikläda staten ekonomisk förpliktelse i samband med nämndens för statens gruvegendom verksamhet som innebär åtaganden om högst . Regeringen föreslår att anslagen i avvaktan på en särskild proposition förs upp med oförändrade belopp. Moderata samlingspartiet kommer att redovisa sina besparingsförslag på energiområdet i en motion med anledning av den aviserade propositionen. I detta sammanhang vill vi dock erinra om de besparingar som framfördes i samband med behandlingen av anslagen för innevarande budgetår. I vår motion 1983/84:1896 föreslog vi att 505 milj. kr. skulle sparas på stöd till olika typer av energiinvesteringar. Vi är övertygade om att marknaden i stället för regleringar och subventioner nu bör tillåtas avgöra villkoren för kommande energiinvesteringar. Styrelsen för teknisk utveckling: Forskning och utveckling Med hänvisning till vad vi anfört under B 1-2 anser vi att ett bättre resursutnyttjande bör åstadkommas genom samordning av verksamheten mellan STU och SIND. Med hänvisning till vad som anfördes i våra tidigare motioner (mot. 1983/84:851 resp. 1983/84:2634) bör en översyn av STU komma till stånd och syfta till att STU klart skall skiljas från de frågor som gäller teknisk grundforskning och att dess roll i förhållande till industrin skall vara stödjande, icke styrande. Den nuvarande konstruktionen med ett speciellt organ inom STU, kallad teknisk forskningsrådsfunktion, bör alltså ersättas med att ett självständigt tekniskt forskningsråd inrättas för att i STU:s ställe fördela medel till teknisk grundforskning. Medel för ändamålet, 70 milj. kr., bör anvisas under huvudtitel. En konsekvens av detta blir att anslagen till STU för teknisk FoU bör reduceras i motsvarande mån. Därtill bör det bättre resursutnyttjande som en samordning enligt vårt förslag mellan SIND och STU innebär kunna ge möjlighet till ytterligare besparingar. Vi beräknar således ett i förhållande till regeringens förslag med 100 milj. kr. minskat anslag på punkten , vilket innebär en total besparing på 30 milj. kr. F 15 Stöd till industriellt utvecklingsarbete Den utveckling som har skett på kreditmarknaden har inneburit väsentligt bättre möjligheter för företagen att skaffa kapital för finansiering av riskfyllda investeringar. Dessutom har företagens behov av extern finansiering minskat. De motiv, som föredraganden hänvisar till i propositionen, som låg bakom bildandet av industrifonden har således försvagats högst väsentligt. Fonden bör enligt vår mening avvecklas genom att influtna medel i form av återbetalningar tillförs statsbudgetens inkomstsida. bör rikta ett uttalande av denna innebörd till regeringen. Från dessa utgångspunkter bör inga ytterligare medel tillföras, varför vi föreslår att föredragandens hemställan om ett reservationsanslag av 200 milj. kr. Vi vill i detta sammanhang erinra om det förslag som framförs i den moderata partimotionen om ett återinfört FoU-avdrag för näringslivet. Den av oss här föreslagna besparingen bör delvis kunna finansiera det intäktsbortfall som ett återinfört sådant FoU-avdrag innebär för statskassan. F 16 Forskningsbidrag till teknikbaserade småföretag Från anslaget, som disponeras av STU, bestrids kostnader för bidrag till teknikbaserade småföretag. När detta anslag infördes avvisades detta från vår sida. Enligt vår mening bör statens stöd till dylik verksamhet i stället inriktas på att skapa en gynnsam miljö för berörda företags expansion genom generellt verkande åtgärder på skatteområdet m. m. som vi framhållit i den näringspolitiska partimotionen. Vi har även i andra sammanhang redovisat vår principiellt negativa inställning till den typ av selektiva stödåtgärder som detta bidragssystem utgör ett exempel på. Dessutom kan erinringar göras från praktiska och formella utgångspunkter. Vi föreslår därför att det begärda reservationsanslaget av 20,8 milj. kr. I den näringspolitiska partimotionen (mot. 1984/85:559) aktualiseras åter frågan om att sälja ut statliga företag i syfte att öka statens inkomster och därigenom ytterligare bidra till att förbättra det statsfinansiella läget. Regeringen bör därför anmodas att överväga dessa möjligheter och redovisa resultatet av en sådan prövning till . Vi hänvisar i övrigt till den näringspolitiska partimotionen. Vi föreslår att uppdrar åt regeringen att arbeta med ambitionen att statliga företag kan avyttras i en sådan omfattning att det statliga upplåningsbehovet minskar med minst 3 000 milj. kr. H Ekonomiskt försvar: Bränslen och drivmedel m. m. Moderata samlingspartiets besparingsförslag under detta delområde kommer att redovisas i en separat motion när den aviserade propositionen om riktlinjer för energipolitiken läggs fram. Med åberopande av vad som ovan anförts hemställer vi 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om avveckling av branschpolitiska råd, 2. att beslutar att till Kommittéer m. m. för /86 anvisa ett reservationsanslag av , 3. att beslutar att till : Förvaltningskostnader för /86 anvisa ett förslagsanslag av , 4. att beslutar att avslå regeringens förslag att till : Utredningsverksamhet för /86 anvisa ett reservationsanslag av . samt därvid som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen om verksamheten vid SIND, 5. att beslutar att avslå regeringens förslag att till Ersättning för extra kostnader för förmånlig kreditgivning till för /86 anvisa ett förslagsanslag av , samt därvid som sin mening ge till känna vad som anförts i motionen, 6. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om avveckling av , 7. att beslutar att till Branschfrämjande åtgärder för /86 anvisa ett reservationsanslag av , 8. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om sammansättningen av de regionala utvecklingsfondernas styrelser, 9. att beslutar att till Småföretagsutveckling för /86 anvisa ett reservationsanslag av . samt därvid som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen om anslagsredovisningen, 10. att beslutar att avslå regeringens förslag att till Industripolitiska åtgärder för tekoindustrin för /86 anvisa ett reservationsanslag av , 11. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen om återbetalning av amorteringsmedel från de regionala utvecklingsfonderna till statskassan, 12. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om avveckling av stödformen industrigarantilån, 13. att beslutar att till Täckande av förluster vid viss garantigivning m. m. för /86 anvisa ett förslagsanslag av , 14. att beslutar att avslå regeringens förslag om bemyndigande att under budgetåren 1985/86-1988/89 ikläda staten ekonomisk förpliktelse i samband med nämndens för statens gruvegendom verksamhet som innebär åtaganden om högst . för /87, . för /88 och . för /89, 15. att beslutar att bemyndiga regeringen att under /87 ikläda staten ekonomisk förpliktelse i samband med verksamhet som innebär åtaganden om högst , 16. att beslutar att till Statens gruvegendom: Prospektering m. m. för /86 anvisa ett reservationsanslag av , 17. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen angetts om översyn av samt inrättande av ett självständigt tekniskt forskningsråd, 18. att beslutar att till Styrelsen för teknisk utveckling: Teknisk forskning och utveckling för /86 anvisa ett reservationsanslag av , 19. att beslutar att avslå regeringens förslag att till Stöd till industriellt utvecklingsarbete för /86 anvisa ett reservationsanslag av , 20. att beslutar att avslå regeringens förslag att till Forskningsbidrag till teknikbaserade småföretag för /86 anvisa ett reservationsanslag av , 21. att beslutar att hos regeringen anhålla om förslag till åtgärder som avser försäljning av statliga företag i den omfattning som angetts i motionen. () () LA PER () () () PER () () () () minab/gotab 1985 79902