mot · G8022842 · 1985-02-14 00:00:00 — Ändring i lagen (1950:596) om rätt till fiske m. m. 1984/85:107) är till ytan ett av de största länen och mycket glest befolkat. I stora delar av länet utgör fisket en av de få förnyelsebara resurser som kan nyttjas för att upprätthålla sysselsättning och service. Den rika tillgången på sjöar och vattendrag med hög vattenkvalitet och förutsättningar för produktion av laxartad fisk är unik. Denna typ av produktion är efterfrågad som underlag för turistfiskeaktiviteter av en mycket stor skara människor i hela landet. Dessutom finns utomlands stora potentiella marknader för riktad fisketurism och satsningar för att sälja olika fiskearrangemang till utländska målgrupper har inletts med framgång. Det må erinras om att stora delar av länet bedömts vara av riksintresse för friluftsliv och turism. I ett läge där försurningen av vatten drabbar allt större delar av landet får man också räkna med att vatten- och fiskeresurserna i länet får ökad betydelse för ett förvärvsmässigt fiske, för olika former av vattenbruk och inte minst för fisketurismen. Turismen är vad gäller sysselsättning en av länets viktigaste näringar och omsätter drygt 800 milj. kr. Fisket har en avgörande betydelse för turistorterna , dvs. då det är svårast att få en beläggningsprocent som medger året-runt-sysselsättning för personalen på anläggningarna. utgör fisket ett viktigt komplement till de traditionella vintersporterna. Även utanför de egentliga turistområdena har fisket stor betydelse för fritidsboende, småskalig stuguthyrning, båtuthyrning m. m., funktioner som sammantaget ger ett avgörande försörjningstillskott i glesbygder. har dominerande betydelse för det rekreationsinriktade fisket i landet med inemot en femtedel av den totala fiskekortförsäljningen. På grundval av den kortstatistik som insamlas har fiskenämnden gjort bedömningen att länet besöks av 150 000 fiskande turister. Dessa besökare beräknas tillföra 150 milj. kr. i turistintäkter i huvudsak . Siffran bygger på undersökningar som utförts dels av , dels vid högskolan i (turistlinjen). Vid en total värdering av fisket i länet bör också beaktas att länets befolkning själva fiskar i vida större utsträckning än boende i övriga delar av landet (av den vuxna befolkningen). Behovet av riktade fiskevårdsinsatser är mycket stort i dels för att kompensera för en negativ miljöpåverkan vad gäller produktionen av laxartad fisk i strömmande vatten, dels för att med mera direkta åtgärder skapa ett underlag för turistfisket. finns ett mycket stort intresse och en uttalad vilja från berörda länsmyndigheter och samtliga kommuner i att satsa på och utveckla fisket och fisketurismen för att stimulera den regionala utvecklingen i glesbygden. Ett stort antal utvecklingsprojekt pågår både lokalt inom fiskevårdsorganisationer, byalag etc. och inom de särskilda kommunala arbetsgrupper för fiskefrågor som organiserats i samtliga kommuner. Omfattande planeringsinsatser på fiskets område görs dessutom inom ramen för den särskilda fiskeplanering som bedrivs i kommunerna i fiskenämndens regi (f. n. i och kommuner). En grundläggande förutsättning för att dessa insatser skall kunna ge ett positivt resultat är att ägarna till fisket kan mobiliseras och ges stöd för att arbeta med fiskefrågorna i samverkan med andra intressen. Det statliga stödet till fritidsfisket utgör i detta sammanhang en avgörande stimulansfaktor och det enda styrmedlet för det allmänna att påverka utvecklingen: I landet har sammanlagt ca 3,5 milj. kr. fördelats till fiskevård och serviceåtgärder på fiskets område. Av beloppet har fiskenämnderna i Norrlandslänen erhållit att fördela till angelägna fiskevårdsprojekt. För del har utgått medel till åtgärder för ca . Under innevarande år har statsbidrag sökts för sammanlagt ett 70-tal fiskevårdsprojekt. Med nuvarande ramtilldelning måste många angelägna projekt avslås av brist på medel. I regeringens proposition 1984/85:107 om ändring i lagen (1950:596) om rätt till fiske m. m. föreslås att fisket blir fritt för allmänheten i enskilt vatten längs från kommun i län, vid Gotlandskusten och samt i de , , , och i . Härtill föreslås en särskild lag om ersättning för inkomstbortfall som till följd av reformen kan uppkomma hos den som är innehavare av enskild fiskerätt. Enligt förslaget bör ersättningen till väsentlig del utgöras av fiskevårdande åtgärder och statens ökade kostnader för stöd till fritidsfisket finansieras på samma sätt som övriga kostnader som är förenade med det fria handredskapsfisket. Stödet till fritidsfisket skall prövas i samband med den årliga budgetbehandlingen. I ovanstående proposition föreslås att 2,5 milj. kr. av anslaget E 13. Bidrag till fiskevård m. m. för /86 tas i anspråk för åtgärder i syfte att kompensera fiskerättsägare för det intrång som det fria handredskapsfisket innebär. Förslaget innebär att av tillgängliga medel för fiske vårdsåtgärder i landet som helhet (3,5 milj. att fördela till 24 län. I stort torde samtliga medel som avsatts för kompensationsåtgärder komma att destineras till ostkusten och de mellansvenska . Eftersom varken har eller kan väntas få någon större betydelse för fritidsfisket med handredskap blir de medel som eventuellt kommer fiskevården i till del små och insatserna gynnar i första hand ett lokalt fiske av husbehovskaraktär. De medel som stått till buds i (ca /år) för att stödja fritidsfisket och därmed också nödvändiga åtgärder för turismen, torde därmed komma att i huvudsak falla bort. Detta skulle innebära ett mycket stort avbräck i fiskevårdsarbetet med åtföljande bortfall av fiskemöjligheter för allmänheten och turismen. Den positiva utveckling på fiskets område som kommit i gång i länet skulle brytas. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om Bidrag till fiskevård m. m. () () minab/gotab 1985 82037