mot · G8022225 · 1985-01-24 00:00:00 — Behovet att åstadkomma förändringar inom den kommunala organisationen och verksamheten har enligt vår uppfattning blivit mer framträdande genom den s. k. kommunreform som tidigare genomförts Den innebar att många mindre kommuner slogs ihop. Den mest slående effekten av detta blev att antalet kommunala förtroendevalda starkt minskade och att de enskilda medborgarna upplevde ett ökat avstånd mellan den kommunala ledningen och sin egen vardagssituation. Möjligheten att påverka de kommunala besluten upplevs därigenom som mindre . Vi anser att det är de enskilda individernas berättigade önskemål om inflytande som bör vara styrande för den kommunala organisationen snarare än frågan hur kommunen skall få den mest rationella organisationen för de förtroendevalda. Vår principiella inställning grundar sig på kravet att de enskilda människorna skall få mer att säga till om och känna större delaktighet i de beslut som nära berör dem. Det är framför allt en sådan inställning som ligger bakom vårt förespråkande av närdemokrati och införande av kommundelsnämnder. Den kommunala demokratin kan stärkas genom att kommunerna ges större självbestämmanderätt. Vi anser att den avreglering som sattes i gång under den borgerliga regeringstiden måste fullföljas. Det är i detta avseende väsentligt att sådana ambitioner inte avstannar i väntan på utvärderingen av pågående försöksverksamhet med frikommuner. En rad frågor som avgörs på central eller regional nivå bör kunna överföras till kommunerna. har länge drivit frågan om direktvalda kommundelsnämnder. Dessa bör alternativt kunna fungera som kommundelsfullmäktige. Det främsta skälet till detta är att vi menar att det är genom ett sådant direkt inflytande från medborgarna på vilka personer som fattar beslut angående den egna kommundelen som det verkliga engagemanget och känslan för kommundelen främjas. Genom direktval kan således befolkningen i det berörda området verkligen känna att de representeras av dem som väljs till kommundelsfullmäktige. Vi anser därför att försöksverksamhet med direktvalda lokala organ, kommundelsfullmäktige, bör genomföras. Skälet mot direktvalda kommundelsnämnder/fullmäktige sägs vara att den politiska majoriteten i ett lokalt organ kan skilja sig från majoriteten i hela kommunen. Det är naturligtvis riktigt att så kan bli fallet. Vi vill heller inte förneka att detta förhållande ibland kan skapa problem vad gäller det politiska ansvaret för olika beslut. Vi anser emellertid inte att denna invändning är så bärande att inte försöksverksamhet med direktvalda kommundelsnämnder bör genomföras. En viktig metod för att stärka folkstyrelsen är att låta väljarna själva ta ställning till konkreta frågor. Utrymmet för kommunala folkomröstningar bör därför vidgas. Vi anser att det behövs en förfarandelag som gör det enklare att ordna sådana omröstningar. Vi anser också att försöksverksamhet bör inledas som möjliggör öppna nämndsammanträden. Detta är ett sätt att göra den kommunala verksamheten levande för medborgarna och öka intresset hos allmänheten för de beslut som fattas. Erfarenheterna från de tidigare kommunsammanslagningarna är som vi påtalat ovan inte odelat positiva. De borgerliga regeringarna medverkade också till vissa kommundelningar för att undanröja de störst kända nackdelarna. Vi anser att frågan om delning av fler kommuner måste hållas aktuell. I motsats till vad som var fallet med kommunsammanslagningarna bör emellertid initiativet till delning av kommuner komma från kommuninnevånarna själva, inte som diktat uppifrån statsmakterna. Om kommuninnevånarna själva vill det och om ekonomiska förutsättningar föreligger, anser vi att staten måste ha en positiv grundinställning till delning av kommuner. bör göra ett uttalande av denna innebörd. Vi anser att gränsdragningsproblemen mellan de politiskt förtroendevalda och de anställda i kommunerna och landstingen måste ytterligare uppmärksammas. Vi anser det nu vara dags att reformera medbestämmandet inom kommunerna i syfte att befästa den politiska demokratin. Kommunstyrelse och förvaltningsutskottet bör försöksvis i pågående försöks verksamhet med frikommuner få underlåta att MBL-förhandla sina förslag. Detta bör också gälla facknämnder. Den kommunala personalens medverkan Den kommunalanställda personalen utgör f. n. ungefär en fjärdedel av den totala sysselsättningen (mätt i antal personer). Vissa av dem kommer att få sina arbetsförhållanden väsentligen förändrade genom pågående försöksverksamhet med frikommuner. Vi anser att det är av stor betydelse att personalens medverkan tas till vara på bästa sätt och att de synpunkter på olika typer av statlig reglering som finns hos de anställda kommer till positiv användning. Försök med t. ex. friare resursanvändning måste grunda sig på en samsyn från den medverkande personalen och de förtroendevalda. En försöksverksamhet som är beslutad över huvudet på den personal med vars hjälp den skall förverkligas riskerar att bli förfelad. Denna syn står inte i strid med våra synpunkter om förenkling av MBL-rutinerna. ökad verksamhet med entreprenad Ett sätt att minska den stelhet som inte sällan präglar egenverksamhet är att lämpliga delar av verksamheten utläggs på entreprenad. Vid entreprenaden bibehåller kommunen ansvaret för verksamheten och bestämmer regler eventuella taxor. Det är troligt att ökade inslag av entreprenadverksamhet kan verka vitaliserande för kommunens egen verksamhet. Kommunen bör ges utsträckt möjlighet att bedriva entreprenadverksamhet. ökade möjligheter för privata initiativ har speciellt uppmärksammats de förslag till privat barnstugeverksamhet som redovisas under rubriken . Det är angeläget att sådana privata initiativ får större möjligheter att komplettera kommunens egenservice. Detta gäller också andra områden av offentlig förvaltning. Av lagstiftningen bör framgå att kommunen har full frihet att bedriva entreprenadverksamhet och alternativt stödja privata initiativ. Med hänvisning till ovanstående hemställs* 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om fullföljande av påbörjad verksamhet med avregleringar, * Se även motionerna 1984/85:2226 2227. 2. att hos regeringen begär förslag om försöksverksamhet med direktvalda kommundelsnämnder/fullmäktige, 3. att hos regeringen begär förslag om försöksverksamhet med en särskild förfarandelag för att öka möjligheterna till rådgivande folkomröstningar, 4. att beslutar införa följande tillägg på lämpligt ställe i lagen om försöksverksamhet med en friare nämndorganisation: Om fullmäktige så beslutar kan nämndsammanträde öppnas för kommuninnevånarna, 5. att uttalar att delning av kommuner bör kunna genomföras enligt vad i motionen anförts, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om medverkan från den kommunala personalen.