mot · G8022580 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. är mera känt för sitt jordbruk med böljande slätter och en omfattande livsmedelsindustri än för sitt skogsbruk. Skogen upptar dock en tredjedel av arealen, och den ägs till av enskilda jord- och skogsbrukare. Lövskogen utgör fortfarande en stor del, av arealen. Skogsarealen omfattar med en mycket hög medelbonitet. Tillväxten är ca 2 730 000 m3sk (skogskubikmeter) , vilket motsvarar ca 300 milj. kr. Räknar man med att det i förädlingsledet sker ungefär en femdubbling av virkesvärdet så svarar skånskt skogsbruk för råvaran till industrin motsvarande en omsättning av ca . I finns bara en stor massaindustri, . Ytterligare två större massaindustrier är beroende av skånskt virke, nämligen och . Det finns ca 15 sågverk i , alla dock av mindre omfattning. Totalt sysselsätter skogen och skogsbruket i direkt över 5 000 personer. Till detta kommer anställda inom transporter, serviceverkstäder m. m. Problemen i skånskt skogsbruk är att man har dålig ekonomi i produktionen av ädellövskog. Det skånska barrvirkets kvalitet är inte det allra bästa. Landskapet är stormkänsligt, stormskadorna på skogen förrycker planeringen och försämrar ekonomin. Den skogliga traditionen är inte så välutvecklad på alla håll. Det finns t. ex. bara en skogsbrukslinje inom gymnasieskolan i hela landskapet. Luftföroreningarna förorsakar skador på skogen även i . De är dock ännu svåra att mäta. Oroande är att nästan alla trädslag tycks påverkas av luftföroreningarna. Utsläppen i det egna landskapet måste begränsas, likaså måste man genom internationella överenskommelser få till stånd ytterligare begränsningar av utsläppsmängderna som kommer från andra länder. Det är dessutom av mycket stor vikt att man snabbt kan registrera och mäta skadeutvecklingen. Skogsvårdsstyrelserna bör få resurser härför. ersattes bokskogslagen med en ny lag, ädellövskogslagen. Enligt denna skall marker med ädellövskog (t. ex. bok, ek, alm, ask) även i fortsättningen användas för dessa trädslag, om inte medger annat. Statsbidrag skall kunna lämnas bl. a. till anläggning och skötsel av ädellövskogen. I anslagsframställning /86 sägs: Behovet av bidragsmedel till åtgärder inom anslagsdelen Ädellöv skogsbruk beräknas successivt öka framför allt när det gäller bidrag till åtgärder. Rambeloppet för ädellövskog föreslås höjt från 3 milj. kr. I proposition 1984/85:100 bil. 11 biträder jordbruksministern förslaget. Det är konsekvent. Tvingar statsmakterna skogsägarna att behålla vissa trädslag som ger lägre avkastning måste man ta konsekvenserna och lämna ersättning. I propositionen föreslås lägre anslag till åtgärder i lågproducerande bestånd s. k. 5 § 3-skogar. Anslaget räknas ned med 34 milj. kr. Med hänsyn till de konflikter som kan uppstå vid tillämpningen av ädellövskogslagen och skogsvårdslagen (5 § 3) bör denna fråga bli föremål för en översyn i berörda områden. Anslagsfördelningen bör därvid ägnas särskild uppmärksamhet. För skogsbruket i är det mycket angeläget, sedan ädellövskogslagen nu trätt i kraft, att frågan om en utveckling av lövskogsbruket uppmärksammas. I ovannämnda proposition upptages under D 6. Bidrag till skogsvård m. m. totalt 320 milj. kr. Jordbruksministern säger på s. 51: Regeringen bör kunna jämka fördelningen mellan de olika ändamålen. Vi har i vår motion pekat på två punkter till vilka en jämkning bör ske. Det gäller mätning och registrering av försurningsskador samt statsbidrag till anläggning och skötsel av ädellövskog. Skogsbrukets förutsättningar påverkas även av de forskningsinsatser som görs. Skogsvetenskapliga fakulteten vid har sin forskningsverksamhet koncentrerad till , och . Jägmästarutbildningen bedrivs huvudsakligen på de två förstnämnda orterna. Skogsmästarutbildningen sker i och skogsteknikerutbildningen i och . I propositionen 1983/84:131 föreslogs en utökning med skogsteknikerutbildning även i . Bortsett från skogsteknikerutbildningen i finns ingen forskning eller högre utbildning i södra delen av landet på skogsområdet. I en skrift från skogsvetenskapliga fakulteteen med titeln för framtiden berörs skogsforskningens styrka och brister i vårt land. satsas ca 250 milj. kr. på skoglig forskning och utvecklingsarbete. Härav får 105 milj. kr. Det påpekas också att den svenska skogsforskningen är liten, särskilt i jämförelse med annan svensk sektoriell forskning. Bland de mest uppenbara svagheterna i den skogsvetenskapliga fakultetens nuvarande situation anges en dålig regional förankring i . Men inom fakulteten pågår nu ett intensivt arbete för att klarlägga hur den nödvändiga satsningen på en ökad forskning på skogsområdet i skall utformas och även lokaliseras. Finansieringsfrågan måste också lösas. Enligt uppgift bör vissa medel kunna erhållas från näringslivet i . Viss basfinansiering med statsmedel bedöms dock vara nödvändig. De forskningsinsatser som berörts ovan bedömer vi vara både angelägna och nödvändiga för en god utveckling av skogsbruket i . Vid lokaliseringen av en sådan enhet måste beaktas de krav som kommer att ställas på densamma utan hänsyn till iokaliseringspolitiska ställningstaganden. Det är angeläget att frågan om ökad skogsforskning i får en positiv behandling på olika nivåer i den fortsatta handläggningen av ärendet. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående behovet av registrering och mätning av skogsskador, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående behovet av en översyn av tillämpningen av ädellövskogslagen och skogsvårdslagen vad avser 5 § 3-skogar och anslagsfördelningen, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökad satsning på skogsforskning i . PER STENMARCK (m) (tn)