mot · G8021126 · 1985-01-22 00:00:00 — beslutade om en plan för vattenkraftsutbyggnad till /år. I beslutet angavs, i enlighet med regeringens förslag, att en plan för att uppnå denna nivå bör omfatta /år. I riksdagsbeslutet redovisades projekt motsvarande ca . Det uppdrogs därför åt regeringen att återkomma till avseende den del av planen som kan erfordras för att uppfylla beslut. En nu föreliggande departementspromemoria har utarbetats av en arbetsgrupp med representanter för finans-, jordbruks-, bostads- och industridepartementen. Promemorian har blivit föremål för en bred remissbehandling. När det gäller aktuella älvsträckor och utbyggnadsprojekt i har gjort en mycket omfattande inventering som bl. a. gäller naturvård, fritid och turism, kulturminnesvård, planfrågor, sysselsättning och regionalekonomi. har tagit som sin uppgift att dels redovisa ett så bra faktaunderlag som möjligt, dels göra en sammanfattad bedömning och föreslå i vilken ordning projekten inom länet bör tas in i planen. rangordning redovisas nedan. Projekten är numrerade så att de projekt/älvsträckor som i första hand bör ingå i planen har de lägsta numren och de som i sista hand eller inte alls bör ingå har de högsta. Mackmyra i Gavleån () Jädraån mellan Tallås och Gammelboning (2 projekt) () Kölsjöån-Testeboån mellan och (4 projekt) () Edänge i Ljusnan () uppströms Vallhaga () Vi motionärer instämmer i stort i prioritering frånsett en del synpunkter som gäller Edänge och Galvån. När det gäller Edänge så finns det alternativa projekt som anpassar utförandet till de naturliga förhållanden som råder inom området. Den större förändringen, som nu medför, är att en dämningssjö bildas mellan Edeforsen och Edängeforsen. Detta alternativ innebär att ca 50 ha åker och äng och ca 50 ha produktiv skogsmark icke kommer att överdämmas. Det motsvarar av markskadorna mellan forsarna som kan undvikas jämfört med tidigare förslag. Merkostnaderna har beräknats till ca 3,5 milj. kr. men miljövinsterna är betydande. Vi är övertygade om att älvens attraktionskraft i Ljusdalsområdet efter en sådan alternativ utbyggnad kommer att öka i flera avseenden, exempelvis när det gäller turism och allmänhetens möjligheter att utnyttja älven i större utsträckning både för båtfart och fiske. En utbyggnad kommer att innebära mer normalvattenstånd i älven, som delvis kan vara torrlagd . AB Hälsingekraft ansökte hos om tillstånd för utbyggnad av fallsträckorna. AB Hälsingekraft har sitt huvudkontor, sin verkstad och sin eldistribution inom området. Förnyelsebar, billig och miljövänlig energi kommer alltså långsiktigt industrin och innevånarna i till godo, och detta anser vi vara ett starkt argument för en utbyggnad av Edänge i Ljusnan, som skulle ge 119 GWh/år. Edänge är ett projekt som Ljusdalsbygden också behöver ur sysselsättningssynpunkt. Oavsett vilka mått som används på arbetslösheten kan man konstatera att tillhör de hårdast drabbade områdena i landet. Arbetslösheten är särskilt hög bland byggnads- och anläggningsarbetare, i genomsnitt mellan och . Edänge kraftverk beräknas ge ca 250 årsarbeten under . När det gäller Galvån är den en av de få rinnande vattendragen som finns kvar inom kommuns tätortsområden, där inte mindre än sex kraftverk tidigare byggts i Ljusnan och . kommuns innevånare har därför redan tidigare tagit ett stort ansvar för elförsörjningen i landet, och detta i flera fall med betydande skador på närmiljön. I samband med den senaste utbyggnaden av Lenninge kraftverk i tillstyrkte kommun den utbyggnaden under förutsättning att Galvån skulle bevaras. Galvån från till utloppet i Ljusnan är totalt och har en fallhöjd på ca 80 m. Galvån ligger inom Ljusnandalens primära rekreationsområde och i nära anslutning till kommuns fritidscentra vid Bolleberget och Hälsingeleden - Galvenleden som har tusentals besökande . Vid en utbyggnad av Galvån skulle vattnet från och Galvån föras i en helt annan riktning, detta via en kulvert upp till för att sedan kunna utvinnas vid kraftverken i Lottefors och Donje. Därvid skulle Galvån från Nyfors och Åsbacka och hela vägen genom den vackra dalen ner mot Röste by till utloppet i Ljusnan norr om helt torrläggas. Tyvärr är området kring och Galvån inte inventerat och kartlagt i likhet med aktuella älvsträckor i Ljusnan och . Älvräddarnas organisationer har exempelvis inte ägnat något som helst intresse åt natur- och miljöfrågor när det gäller Galvån. Men i Galvån finns ett bra harr- och öringsfiske på nära håll, och i nedre delen av ån ett av kommunens få kräftfiskevatten. Strömstaren är vanligt förekommande efter Galvån, och enligt fiskevårdsföreningen och jaktvårdsföreningen finns även utter inom området ner till dammen vid Donje kraftverk i Ljusnan. En stor del av nuvarande vattenföringen i Ljusnan genom centrala (och ) kommer från Galvån, som har sitt utlopp i Ljusnans torrlagda älvfåra nedanför dammen i Donje. En utbyggnad av Galvån skulle därför på ett avgörande sätt påverka vattenföringen och närmiljön i bl. a. vid kommunens badplats - Karlslundsbadet. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om utbyggnad av Edänge kraftverk i Ljusnan, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att hänföra Galvån till den kategori av älvsträckor som har högsta bevarandevärde. /itOT»l«G( "G"° \rr« iTuÖMnc^ /Pfa*£>*CC »OOM»KA K OM M u M //f . \»JÖ»«SEKG Kom M\jr° // N bs I Kom rn }j n 7?/Q n grad£_ My/T/0/rf | ^»-Ofi^EDSBYN *n länghed \ , Ij/CrQÄv. TS/n <^/as\om r-\ &*> i JP'on frode I /K*emc AJ /, * *>n«v. jys#' i ^SÖDE r-,Ä1 y^v, ^ T anträde KSdSrnS^ hJS \ 1ta///kiga förse ni) öst er forse *\S J /7//*ifa C Malvik) r *vf §!$ ^ X V t> v * X ^ /v "(x ^ AP ^ Jr*T ^-YilltjäkV^ / \ 303>^ / zA j;r^ /" 1 i«L ' /bcUAJM / Kommun -.nessnc J^/linGSO Skala 1 1 000 000 p(an«trt a* *6 »» I«ll|Jn«1 OUTBYGGDA FALLSTRÄCKOR I STCJRRE VATTENDRAG. ''T M ,vEDÄNGF KRAFTVERK 'HuL''".. SITUATIONSPLAN ENL ANSÖKAN 1971 SKALA 1:10000 SITUATIONSPLAN ALT. MED 1 10000 minab/gotab Stockholn 1985