mot · G8022923 · 1985-03-20 00:00:00 — Motion 1984/85:2923 Regional utveckling och utjämning (prop. 1984/85:115) I proposition 1984/85:115 föreslås att nuvarande stödområdesindelning inte utökas eller ändras i övrigt. Det innebär att en för utvecklingen i norr viktig kommun, nämligen , hamnar utanför. Det innebär också att kommunen , som är en utpräglad inlandskommun efter kommundelningen, hamnar i stödområde B, men borde inplaceras i stödområde A. Fram års ändring i stödområdesindelningen har kommun legat inom stödområdet. Enligt min mening talar många skäl för att bör inplaceras i stödområde C. Hittillsvarande regionalpolitik bygger i stor utsträckning på att i varje län/region skall finnas minst en tätort som skall utgöra stödjepunkt för utvecklingen i stort inom länet/regionen. Även i regionalpolitiska utredningen () förs ett omfattande resonemang om behovet av sådana stödjepunkter. anges också som en sådan stödjepunkt. konkurrerar i första hand med landets övriga universitetsorter om nyetableringar och kompetent arbetskraft. Den företagsutveckling som tidigare gjorts möjlig i med lokaliseringsbidrag har till den helt övervägande delen gått till företag som inte haft någon alternativ ort i länet för sin verksamhet. behöver för att utjämna de kostnadskillnader som klimat och avstånd ger i förhållande till , , , och lokaliseringsstöd. Att ställa utanför stödområde C innebär att den norrländska universitetsorten får stora svårigheter att utveckla en med de tidigare nämnda orterna jämbördig regional arbetsmarknad. Detta påverkar mycket negativt utveckling i övrigt. kommun har haft en positiv utveckling. Bakom den kraftiga tillväxten ligger naturligtvis universitetslokaliseringen, av och vårdorganisationen samt kommunens egna investeringar för att möjliggöra och stödja dessa satsningar. I mitten av inträffade en omsvängning som radikalt ändrade bilden. De nedskärningar som den offentliga sektorn drabbades av fick för negativa effekter. Dessa har sedan förstärkts under fortsättningen av . Detta har medfört att den öppna arbetslösheten i nära nog fördubblats från knappt 1 000 arbetslösa till ca 1 800 arbetslösa (3,). Detta har också kunnat avläsas i att en tidigare stadig flyttningsvinst förbytts i en flyttningsförlust. som tidigare genom eget stort födelseöverskott och flyttningsvinster balanserat länets i övrigt negativa befolkningsutveckling har också på länge fått notera en befolkningsminskning. Att mot bakgrund av detta placera utanför stödberättigade områden innebär ett mycket allvarligt hot mot framtida utvecklingsmöjligheter. kommun ligger i inre och gränsar till . Kommunen tillhör den geografiskt avgränsade enhet inom norra inlandet som bildas av landskapet . Kommunen tillhör de kommuner i som redovisar den lägsta sysselsättningsgraden. Sänkningen av arbetsgivaravgiften i har inneburit mycket stora svårigheter för , med tillverkning inom trä-, pappers-, plast- och annan verkstadsindustri att konkurrera med grannkommuner i norr. Vid kommunsammanläggningen med 1974 kom den inre kommundelen (Malö) att följa med i kommande placeringar i stödområden. indelningsreform tillfördes också hela kommun stödområde B. är , , egen kommun igen, men alltjämt placerad enligt propositionens förslag i ett stödområde som inte svarar mot kommunens geografiska läge. Detta måste justeras genom att kommunen placeras i stödområde A. Med hänvisning till det anförda hemställer jag 1. att beslutar att med ändring av proposition 1984/85:115 placera kommun i stödområde C, 2. att beslutar att med ändring av proposition 1984/85:115 placera kommun i stödområde A.