mot · G902157 · 1985-11-20 00:00:00 — Motion till 1985/86:157 PerUnckel m. fl. Förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /86 (prop. 1985/86:25) Den tekniska utvecklingen går snabbt. Teknik som bara kunde anas är nu ett villkor för framgångsrik industriproduktion. De senaste årens utveckling indikerar att ingenjörsinnehållet i den svenska industriproduktionen blir allt större. Den tekniska omvälvningen avgör emellertid inte bara de inhemska produktionsvillkoren. Också relationerna mellan länderna påverkas. Att kunna hävda sig i konkurrensen om den nya tekniken kommer att bli ett måste för varje land som har ambitioner att hålla en industriell tätposition. bör ha en sådan ambition. En framgångsrik industri är förutsättningen för att kunna bibehålla och vidareutveckla vårt välstånd. Framsynthet och långsiktig planering krävs för att den ambitionen skall kunna förverkligas. Brister i teknisk utbildning och forskning Industrins fortsatta tekniska utveckling är starkt beroende av att det finns tillgång på kompetent personal och att ny kunskap produceras. Den senaste tidens rapporter från bl. a. universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) samt () visar på allvarliga brister inom den tekniska utbildningen. Näringslivets brist på civilingenjörer är mycket besvärande. har på regeringens uppdrag beräknat att för att hålla jämna steg med konkurrentländerna skulle behöva öka civilingenjörskåren till 70 000, jämfört med de 40 000 som finns . Det växande behovet av civilingenjörer har statsmakterna försökt klara med att öka antalet nybörjarplatser. Problemet är att den ökningen på grund av låg examinationsfrekvens inte är effektiv. I (1985:15) Civilingenjörsutbildning i kris anges att endast av dem som antas till civilingenjörs- och arkitektutbildning tar examen. De många studieavbrotten har flera orsaker, men de som beror på svårigheter i studierna torde knappast bli färre av att det råder brist på kvalificerade lärare i vissa ämnen. Enligt den tidigare nämnda UHÄrapporten utförs av undervisning av forskarstuderande och timanställd personal (oftast teknologer i högre årskurser). På några institutioner har kurser fått inställas därför att det inte gått att få tag i någon lärare. Lärarbristen gäller framför allt sådana ämnen, t. ex. inom data- och Mot. 1985/86:157 elektronikområdet, där industrin nu har brist på personal. Näringslivets löneläge skiljer sig markant från det som gäller för högskolan. Utrustning för såväl grundutbildning som forskarutbildning och forskning utgör ett särskilt problem. Behovet av datorkraft inses lätt, men även övrig utrustning måste vara jämförbar med den som används i industrin för att inte utbildningskvaliteten skall sjunka. var den genomsnittliga avskrivningstiden för kvalificerad utrustning . Enskilda högskolors utrustningsbehov rör sig om över 100 milj. kr. Svensk forskning hävdar sig totalt sett bra, men nivån varierar mellan ämnen och institutioner. Företagsledare har pekat på brister inom högskolan, vilka hotar svenska företag som arbetar inom spetsteknologi. I vissa fall tvingas företag gå till för att hitta samarbetspartner. En viktig förklaring till de stora behoven på utrustningssidan, de ickekonkurrenskraftiga lönerna och att gruppundervisning ersatts med storföreläsningar ligger i den successiva urholkningen av de resurser som går till teknisk utbildning och forskning. UHÄ har i sin skrivelse till regeringen angivit att anslagsnivån för civilingenjörsutbildningen ligger ca 160 milj. kr. Det avgörande ansvaret för den tekniska utvecklingen vilar på industrin. Statens uppgift är dels att se till att förutsättningarna för den industriella forsknings- och utvecklingsverksamheten är ändamålsenliga, dels att ha ansvar för högskolans utbildning och grundforskning. Industrin ger direkt och indirekt viktiga bidrag till att upprätthålla sysselsättningen. Däri ligger givetvis en viktig förklaring till att staten bör medverka till goda arbetsvillkor för industrin. I detta måste inrymmas också ett ansvar för industrins långsiktiga utveckling, dvs. att nu bygga upp det som behövs för att tillförsäkra landet morgondagens personal och framtidens kunskap. Det är mot denna bakgrund man skall se regeringens förslag i tilläggsbudgeten att anslå 10 milj. kr. till de tekniska högskolorna. vill regeringen omfördela 300 milj. kr. för kortsiktiga arbetsmarknadsåtgärder. majoritet gav regeringen till känna att extraordinära insatser krävs redan för /86. Vi anser att regeringens förslag till förstärkning är otillräckligt. Utöver de 10 milj. kr. regeringen föreslår bör 25 milj. kr. därutöver redan nu - och i avvaktan på förslag om ytterligare åtgärder i budgetpropositionen - överföras till teknisk utbildning och forskning från anslaget Rekryteringsstöd och enskilda beredskapsarbeten av icke investeringskaraktär under huvudtitel. Med tanke på att en så stor del av innevarande budgetår redan förflutit bedömer vi det vara till fördel för högskolorna att få anslaget i en klumpsumma. Högskolorna bör ges möjlighet att efter behov fördela medlen till ett eller flera av följande ändamål: grundutbildning, forskarutbildning, forskning eller utrustning. Regeringen bör fördela de 25 miljonerna enligt samma fördelningsnyckel som de 10 miljonerna föreslås bli fördelade efter. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar att till Utbildning för tekniska yrken på tilläggsbudget I till statsbudgeten /86 anvisa ett reservationsanslag av . med den finansiering som angivits i motionen. () () (m) () (m) () () Hans Nyhage (m)