mot · G8021338 · 1985-01-23 00:00:00 — I proposition 1984/85:100, budgetpropositionen, har planeringsramarna för hälso- och sjukvårdslinjen minskat med 148 platser och medicinska servicelinjen med 27 platser i förhållande till föregående budgetår. Frågan om hur många utbildningsplatser som behövs under budgetåret är kopplad till arbetsmarknadsläget när de utbildade examineras. Det är av flera skäl omöjligt att exakt förutsäga personalsituationen . Ett skäl är att landstingens samordning mellan verksamhetsplanering och utbildningsplanering generellt sett är mycket dålig. Planeringsunderlaget för utbildningsdimensioneringen är således mycket otillförlitligt, något som även uppmärksammats av . En förbättring måste komma till stånd för att inte dimensioneringen enbart skall bli en mekanisk anpassning till föregående års faktiska utnyttjande av utbildningsplatser, vilket är fallet detta budgetår. När det gäller sjuksköterskor råder faktiskt fortfarande en viss brist som successivt måste täckas. Exakta uppgifter saknas på hur många som fattas. Från AMS statistik över lediga platser och arbetssökande vid månadens slut framgår dock, att det fanns ca 1 200 lediga platser. Utöver detta finns ett antal vikarier utan sjuksköterskeutbildning och en alldeles för omfattande arbetsinsats på övertid eller i form av jour. fanns visserligen närmare 400 arbetslösa men detta antal är till stor del ofrånkomligt i s. k. friktionsarbetslöshet (på grund av flyttningar mellan olika orter och anställningar kan det bli luckor som statistiskt registreras som arbetslöshet). Utbildningen på vårdyrkesområdet måste dimensioneras så att inte vårdens kvalitet äventyras. Behovet av leg. sjuksköterskor m.fl. grupper skall ses mot bakgrunden av de många dispenser för vikariat på sjukskötersketjänster av icke behörig personal, som förekommit särskilt . Behovet skall också ses mot bakgrund av de ökade krav på handledning och fortbildning, som föreligger. Den ökade inriktningen mot sjukvård i hemmet ställer ökade krav på vårdyrkesutövarna. För inriktningarna mot diagnostisk radiologi och onkologi torde särskilda insatser behövas för att inte en allvarlig bristsituation skall uppstå inom dessa områden. har det varit stora rekryteringsproblem till dessa utbildningar. 1 1984/85. Läget är mera svårbedömbart på detta område. En utveckling som dock kan förutses är fler laboratorieassistentbefattningar i primärvården. Enligt 94, 1978 bör en nedre norm vara en laboratorieassistent per 2-4 läkare i primärvården. Dessutom finns det behov av befattningshavare med instruerande och handledande funktioner. Den svenska hälso- och sjukvårdens kommande behov av vårdpersonal med medellång utbildning är långt mer svårbedömt än vad som kommer till uttryck i budgetpropositionen. Detta inte minst på grund av landstingens bristfälliga samordning mellan verksamhetsplanering coh utbildningsplanering. Med stöd av ovanstående föreslår vi 1. att hos regeringen hemställer att en noggrann utredning kommer till stånd vad gäller hälso- och sjukvårdens behov av vårdpersonal med medellång utbildning, 2. att hos regeringen hemställer att åtgärder vidtas för att förbättra samordningen mellan landstingens verksamhets- och utbildningsplanering. () ()