mot · G8022033 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. Svensk trädgårdsnäring sysselsätter ca 20 000 personer i primärproduktionen. Produktionen är som regel arbetsintensiv och sysselsätter därför många personer räknat per investerings- eller arealenhet. Näringen måste konkurrera med motsvarande verksamheter i andra länder som åtnjuter väsentliga fördelar i form av totalt skydd mot import (, ) eller väl uppbyggt importskydd (EG) eller totalförbud för import (statshandelsländerna). som exportvägarna i stort sett är blockerade är öppet för import från dessa länder. De tullar som tillämpar är kombinerade vikt- och värdetullar. Vikttullarna har varit fastlagda . I det arbete som pågår inom är det därför viktigt att tullarna räknas upp och att det införs ett verksamt skydd mot lågprisimport och dumping från bl. a. öststatsländerna. Härvid bör övervägas om man inte kan tillämpa ett system i överensstämmelse med EG:s referensprissystem. Trädgårdsnäringen lade 1982 fram ett enhälligt förslag om åtgärder för att främja den inhemska trädgårdsproduktionen. Någon proposition har inte förelagts i frågan trots jordbruksministerns tidigare löften. Eftersom det är fråga om en näringsgren med små företag och begränsade möjligheter till marknadsföring i konkurrens med import och jordbruksreglerade livsmedel är det viktigt att beviljar ett ökat anslag för detta. Detta är dessutom i full överensstämmelse med de rekommendationer som livsmedelskommitténs exportgrupp för kost- och hälsofrågor samt cancerkommittén angivit beträffande önskvärda konsumtionsförändringar. Vi föreslår därför att ett belopp av 3 milj. kr. ställs till näringens förfogande för främjande av trädgårdsnäringen. Den stagnerade efterfrågan som man redovisar för vissa jordbruksprodukter, har inte konstaterats för trädgårdsnäringen. Även om arealbehovet för en ökning i är litet, borde det finnas vissa utvecklingsmöjligheter mot bakgrund av de synpunkter som redovisats inledningsvis. Trädgårdsnäringen bedöms också ha goda möjligheter att konkurrera om man inte drabbas av fördyrande omständigheter, bl. a. på grund av jordbruksreglering och andra bestämmelser och pålagor som drabbar svensk produktion i jämförelse med import. Detta är ytterligare skäl till att stödja trädgårdsnäringen på olika områden. Rådgivning, forskning och utbildning har fattat beslut om att staten skall svara för rådgivning, forskning och utbildning inom trädgårdsområdet. Vi vill betona vikten av att man inte försvagar rådgivningsverksamheten. Det är viktigt att rådgivningen utformas på ett sådant sätt att den bättre svarar mot dagens krav inom näringen. Därför behövs bättre utbildade och specialiserade rådgivare med möjligheter att följa med i den tekniska utvecklingen inom och utom landet. Rådgivning för trädgårdsanläggningsbranschen har länge varit aktuell. Denna fråga togs bl. a. upp av trädgårdsnäringsutredning. I sitt betänkande betonade man vikten av att en sådan utredning kommer till stånd men fann det svårt att ta ställning till vilken organisatorisk förankring den skulle ges. Någon rådgivningsverksamhet för markbyggnad/trädgårdsanläggning har emellertid ännu inte kommit till stånd. Frågan prövas nu på nytt av en arbetsgrupp inom lantbruksstyrelsen som skall se över lantbruksverkets rådgivning till trädgårdsnäringen. Vad det gäller inriktningen skall arbetsgruppen bl. a. utreda vilka målgrupper verksamheten främst skall omfatta. Därvid skall man särskilt pröva möjligheterna att inom ramen för lantbruksverkets rådgivning svara för rådgivning även till trädgårdsanläggningsbranschen, vilket man har regeringens uppdrag att utreda. Markbyggnad/trädgårdsanläggning berör i hög grad den yttre miljö, och då främst i städer och andra urbaniserade områden. En bra yttre miljö bidrar inte bara till god trivsel utan också till att den sociala miljön förbättras. Det ekonomiska värdet av de investeringar samt drift och underhåll för parker, bostadsområden, sport- och idrottsanläggningar, kyrkogårdar m. fl. grönytor uppgår också till flera miljarder . Det är självfallet därför av stor vikt att utförande och skötsel av sådana anläggningar sker på bästa sätt. En rådgivning för markbyggnad/trädgårdsskötsel fyller därför en stor uppgift och bör komma till stånd. Därigenom kan man föra ut kunskaper från försök, forskning och undervisning till dem som kan ha praktisk användning därav. På forskningssidan bör trädgårdsnäringens erfarenheter av bl. a. biologisk bekämpning, högt utvecklad kontroll av växtnäringstillförsel m. m. kunna utnyttjas även i forskningsarbetet för andra areella näringar. Med ytterligare hänvisning till trädgårdsnäringens utsatta konkurrensförhållande anser vid det därför nödvändigt att näringen prioriteras på dessa områden. Arbetsmarknaden för de utbildade i trädgårdsnäringen har varit förhållandevis god. F. n. föreligger t. o. m. brist på hortonomer. Tyvärr är sysselsättningsstatistiken bristfällig och utgör ett dåligt underlag för att bestämma utbildningskapaciteten. Såväl TRF som har begärt förbättrat statistikunderlag. Vi anser det är viktigt att sådant framtas så fort som möjligt. På så sätt kan man också på ett tillförlitligare sätt få underlag för olika åtgärder för att avhjälpa den säsongsarbetslöshet som förekommer. Inom trädgårdsnäringen föreligger i princip ett lika stort behov som inom jordbruket att skydda sig mot de ekonomiska konsekvenserna av skördeskador. Det är därför förvånande att man från myndigheternas sida i olika utredningar om skördeskadeskydd endast marginellt berört trädgårdsnäringens behov av skydd. I betänkandet Nytt skördeskadeskydd (SOU 1979:53) framhölls bl. a. att för de grödor som har väsentlig betydelse för de enskilda odlarna är det angeläget att skapa ett skördeskadeskydd i någon form. Om det från teknisk synpunkt är möjligt att inordna dem i det allmänna skördeskadeskyddet bör så ske. Behovet av ett skydd är alltså påtalat i olika utredningar men det har ändå inte gjorts något konstruktivt. a. omfattande skador inträffat, t. ex. utvintringsskador på jordgubbsplantor, stora frostskador i fruktodlingar och översvämningsskador m. m. Påfrestningarna i ekonomiskt hänseende för de enskilda odlarna har i vissa fall varit mycket allvarliga. Genom naturkatastrofanslaget har vissa odlare kunnat få bidrag. Fr. o. m. 1984 har emellertid naturkatastrofanslaget tagits bort av . En möjlighet finns dock att vända sig direkt till regeringen, men genom den praxis om bl. a. inkomstgränser etc. som har bildats är det i praktiken nästan omöjligt att få hjälp. Det finns därför ett mycket stort behov av att en gång för alla lösa dessa frågor, som kan ställa trädgårdsföretagaren i en helt orimlig ekonomisk situation. I många fall kan det efter en skada ta mycket innan inkomster kan påräknas från odlingen. har företagaren utgifter för de löpande driftkostnaderna m. m. Yrkesfiskarna t. ex. har möjlighet att använda de medel som avsatts till allmän investeringsreserv till löpande driftkostnader. Behovet är ofta lika stort hos trädgårdsföretaget. Därför borde hela frågan om trädgårdsföretagens varierande intäktslista på grund av variation i väder, köldskador, olika växtsjukdomar och skadedjur kunna lösas med investeringsreserv, skördeskadeskydd m. m. Den statliga kreditgarantin har tidigare inneburit att trädgårdsföretag som startats eller nyinvesterat kunnat erhålla något billigare lån. I och med att staten numera tar ut en garantiavgift, har kostnaden för statsgaranterade lån blivit lika hög som för banklån. Tyvärr har den ökade kostnaden dessutom drabbat de företag som även av andra skäl har de högsta kostnaderna, dvs. ny etablerade och de som satsat på nya investeringar. Beviljade lånegarantier inom lantbruksstyrelsen har också minskat . Eftersom trädgårdsnäringen är direkt konkurrensberoende och har att konkurrera med den skyddade jordbruks- och trädgårdsnäringen i andra länder, är det utomordentligt viktigt att trädgårdsföretagen inte drabbas av nya kostnadspåslag. Speciellt viktigt är att detta inte drabbar den del av företagens kostnader som avser att utveckla företagen, dvs. I stället borde staten stimulera dessa satsningar ytterligare. Det kan inte heller anses rimligt att det är de företag som har viljan och förmågan att investera som skall bära kostnaden för de företag som misslyckas och går i konkurs eller inställer betalningarna. Skall det finnas skäl för att ha en statsgaranti bör också de som utnyttjar denna kunna utnyttja fördelen med den lägre räntenivån som statsgarantin ger underlag för. Därför är det skäligt att den statliga garantiavgiften avskaffades för trädgårdsföretagen. I jämförelse med de flesta andra länder har en mycket sträng kemikaliekontroll och en för trädgårdsproduktionen författningsmässigt mycket strängt reglerad användning av kemikalier. med att ett visst preparat förbjudits i vårt land för behandling av ätbara produkter, kan motsvarande importprodukter utan hinder ha varit behandlat med preparatet i fråga. kontroll av eventuella bekämpningsmedelsrester visade t. ex. att av 1022 tagna prov på produkter odlade i överskred endast ett prov de godkända värdena. Däremot låg de importerade produkterna betydligt sämre till. a. att 108 av 109 prov med konstaterande överskridanden av godkända värden vara att hänföra till importerade trädgårdsprodukter. Utöver att svensk trädgårdsproduktion har att konkurrera med importpriser, har man dessutom andra begränsningar som fördyrar produktionen. Detta gäller bl. a. användningen av kemiska medel. har en mycket sträng kemikaliekontroll och en för trädgårdsproduktionen författningsmässigt mycket strängt reglerad användning av kemikalier. I flertalet länder med en konkurrerande trädgårdsproduktion, är kontroll och lagstiftning på detta område inte lika långtgående och därmed inte heller så begränsande för dessa länders trädgårdsproduktions konkurrenskraft. har försökt fästa regeringens uppmärksamhet på de konsekvenser ur produktions-, konkurrens- och lönsamhetssynpunkt som en sådan mildare tillämpning i andra länder leder till för svensk yrkesmässig trädgårdsodling. Förbundet har i framställningar till visat på att den strängare svenska kemikaliekontrollen, genom ett okänsligt myndighetsutövande, lett till drastiska och olyckliga konsekvenser för svenska trädgårdsföretagare (odlare). Ett sådant exempel är att med att ett visst preparat förbjudits i vårt land för behandling av ätbara produkter, kan motsvarande importprodukter utan hinder ha varit behandlat med preparatet i fråga. För att inte den svenska trädgårdsproduktionen skall hamna i en ohållbar situation, krävs därför att åtgärder vidtas, så att de svenska kraven på en utökad kontroll av trädgårdsproduktionen i stället importeras och då är behandlade med de medel som man velat undvika. förhåller det sig så att de svenskodlade produkterna motsvarar högt ställda krav på frihet från olika kemiska medel. Det borde därför vara angeläget att förutsättningar skapas för att svenskodlade grönsaker, frukt och bär i större utsträckning täcker det svenska konsumtionsbehovet. uttalade sig 1975 för att det skulle utfärdas intyg för varje importerat parti i trädgårdsprodukter, på grund av oron för att importerade produkter innehöll bekämpningsmedel som skulle skada konsumenterna. Detta har inte ansetts vara en framkomlig väg. Inom andra delar av livsmedelsproduktionen förekommer dock liknande åtgärder, t. ex. att slakterier skall vara godkända för exportlicenser. Därför borde det också vara möjligt att kräva åtgärder så att produkter, som behandlats med i vårt land förbjudna kemiska bekämpningsmedel, inte importeras till . Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs 1. att beslutar att i motionen nämnd avgift på kreditgarantilånen avvecklas, 2. att till anslaget Främjande av trädgårdsnäringen beslutar anslå , en ökning med 2,1 milj. 3. att hos regeringen begär att förslag framläggs om rådgivningsverksamhet för markbyggnad/trädgårdsanläggning, 4. att som sin mening ger regeringen till känna att problemen med varierande skörde- och intäktsnivåer löses genom skördeskadeskydd och möjlighet att använda medel avsatta som investeringsreserv och investeringsfond, 5. att som sin mening ger regeringen till känna behovet av att åtgärder vidtas så att produkter som behandlats med i vårt land förbjudna bekämpningsmedel inte importeras till . () ()