mot · G8021000 · 1985-01-22 00:00:00 — m. fl. Den kliniska prövningen av läkemedel, m. m. spelar de kliniska prövningarna den helt avgörande rollen för om ett läkemedel skall anses som bra eller dåligt. Finns ingen klinisk dokumentation för ett läkemedel skall det inte användas som standardterapi. Finns klinisk dokumentation i form av experiment så skall dess resultat ligga till grund för hur läkemedlet skall användas. Prövningarna görs på våra sjukhus i samarbete med läkemedelsföretagen. Det är läkemedelsföretagen som tar hand om resultaten, bearbetar dem och lämnar över dem till där de blir hemligstämplade. De är hemliga även efter det att läkemedlen registrerats. Allmänhet och läkare får alltså inte veta på vilka grunder ett läkemedel godkänts för användning i . I däremot är de kliniska läkemedelsprövningarna offentliga. Skälet till hemligstämpeln i är historiskt. När registrering av läkemedel infördes i , ville myndigheterna att företagen skulle sända in så många uppgifter som möjligt om preparaten. För att uppnå detta hemligstämplades alla uppgifter som företagen lämnade. fanns inte begreppet kliniska prövningar. Utvecklingen inom läkemedelsindustrin har gjort den nuvarande lagstiftningen föråldrad. Med kliniska prövningar avses inte hur preparaten tillverkas, utan endast preparatens medicinska effekter. För företagen kan det vara av intresse att bevara fabrikationshemligheter. Frågan gäller inte om fabrikationshemligheter skall frisläppas eller ej. Det gäller tillgången till resultaten av de kliniska prövningarna, dvs. preparatens medicinska effekter, efter det att läkemedlen blivit registrerade. Ett avskaffande av hemligstämpeln på de kliniska prövningarna av läkemedel kommer att medföra positiva verkningar inom flera områden. Information om läkemedel som till största delen sköts av kommersiella intressen kommer att förändras. Uppskattningsvis används närmare 500 milj. kr. för kommersiell läkemedelsinformation i . Det motsvarar av läkemedelsföretagens försäljning på den svenska marknaden. Om resultaten av de kliniska prövningarna blir offentliga, tvingas inte läkarna som att anlita läkemedelsindustrins konsulenter för att få information om läkemedel. Förhoppningsvis kommer det också att initiera en vetenskaplig debatt om metodfrågor, vilket omöjliggjorts av den hemliga dokumentationen. Patienternas kunskaper kommer också att öka, vilket måste ses som positivt mot bakgrund av den nya hälso- och sjukvårdslagens intentioner om patientens medverkan i behandlingen. Den information om läkemedel som 1 * 1984/85.3sami. står till allmänhetens förfogande genom och är långt ifrån tillfredsställande. Biverkningarna radas t. ex. upp utan angivande av hur ofta de förekommer eller hur allvarliga de är. har valt att redovisa en mängd biverkningar, medan andra har valt att begränsa redovisningen för sina preparat till vissa biverkningar. F. n. finns ingen möjlighet att kontrollera hur företagens beskrivningar överensstämmer med vetenskapliga undersökningar. De svenska läkemedelsföretagen kommer säkerligen att gynnas om de kliniska prövningarna blir offentliga. De svenska företagens preparat har i allmänhet redan stöd av tillfredsställande kliniska prövningar. Sådana preparat kommer att gynnas eftersom resultaten av prövningarna kommer att spridas snabbare inom den svenska sjukvården om informationen blir mer lättillgänglig. Med den oerhört snabba utvecklingen som sker inom datatekniken brådskar det att nu fatta beslut om att resultaten av de kliniska läkemedelsprövningarna skall vara offentliga. Annars riskerar vi hemliga datasystem över de kliniska prövningarna, vilket ännu mer kommer att begränsa den krets som kan få information. Ett offentligt datasystem över de kliniska prövningarna skulle vara av stor betydelse för . De har ej tillgång till samma information och kunskap som i-länderna. Progressiva krafter i skulle stärkas genom tillgång till vår kunskap och information, vilket skulle motverka kommersialism, övertro på läkemedel och spridande av rent skadliga läkemedel i . Det är också angeläget att läkemedelsindustrins försäljningsdata blir offentliga. När det gäller t. ex. bilindustrin, så betraktas det inte som en företagshemlighet hur många Volvobilar som sålts . Hur många Valium som sålts är däremot hemligt. Det kan knappast ligga i samhällets eller patienternas intresse att skydda dessa fakta. Läkemedelsförgiftning och missbruk av läkemedel är en viktig och direkt bidragande orsak till att många hundra människor avlider . Publicering av uppgifter om vilka preparat som är de mest använda i samband med missbruk och dödliga överdoseringar skulle ge livsfarliga preparat negativ publicitet och därmed minska konsumtionen. En ytterligare åtgärd att begränsa den kommersiella informationen om läkemedel och begränsa kostnaderna är att fantasinamnen på läkemedel slopas och att läkemedel förskrivs och säljs under det kemiska namnet (det generiska). Läkarnas ansvar blir att förskriva innehållet, inte vilket fabrikat de önskar. För patienterna och allmänheten medför denna namnändring ingen större skillnad. Vinsterna kommer att göras av samhället och de berörda yrkesgrupperna. används generiska namn i utbildningen men varumärkesnamn i läkemedelsinformationen. Om enbart det generiska namnet används kan det leda till mer ändamålsenliga förskrivningar och därmed terapeutiska vinster. Om åläggs att lämna ut det billigaste av de generiska preparat, som är medicinskt likvärdiga, kan det ge 10-20-procentiga besparingar, enligt jämförelser med länder där ett sådant system är infört. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen hemställer om lagförslag sorn innebär att resultaten av den kliniska prövningen av läkemedel skall vara offentliga, 2. att hos regeringen hemställer om lagförslag som innebär att läkemedlens försäljningsdata skall vara offentliga, 3. att hos regeringen hemställer om lagförslag som innebär att läkemedlens fantasinamn ersätts med generiska namn. INGA (vpk) (vpk)