ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G8021026 · 1985-01-23 00:00:00 — Åldrandet innebär ökade risker för såväl fysiska som psykiska förändringar hos människan. Problem som ofta innebär stora påfrestningar för både den äldre själv och de anhöriga. Ett särskilt eftersatt område är diagnos och behandling av äldre personer med psykiska störningar. Traditionellt har dessa patienter ofta vårdats inom den institutionella psykiatriska vården. Kännetecken på denna vård har varit passivisering, behandlingspessimism och förvaring. I den framtida hälso- och sjukvården är primärvården en av grundstenarna. Genom en ökad samverkan mellan primärvårdens och insatser, som hälso- och sjukvårdslagen talar för, skapas bättre möjligheter att låta varje individ leva och bo självständigt och verka under så normala levnadsförhållanden som möjligt. Det är då också viktigt att om man på grund av ålder och sviktande hälsa behöver medicin, hjälpmedel eller någon form av vård, man får detta rätt bedömt. Det är inte minst viktigt att en människa med psykiska problem får rätt diagnos. I takt med att institutionsvården för psykiskt sjuka och åldringar minskar i omfattning och primär- och öppenvården byggs ut accentueras behovet av psykologer med särskilda kunskaper om åldrandet. Vid institutet för gerontologi i anordnas den enda fortbildningen i landet för psykologer inom ämnesområdet gerontologi. Denna utbildning är en fempoängskurs, som tillkommit för att tillgodose behovet av fortbildning bland yrkesverksamma psykologer. I den grundläggande psykologutbildningen saknas oftast ämnet gerontologi. Detta är en brist och det är angeläget att innehållet i psykologutbildningen förändras så att grundläggande kunskaper om normal psykologisk utveckling och psykiska störningar blir en del i psykologutbildningen. Alla människor, oavsett ålder, skall ha rätt till adekvat vård och behandling. Mot bakgrund av det anförda yrkar vi att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behov av gerontologi i psykologutbildningen. minab/gotab 1985 79729
mot · G8021027 · 1985-01-22 00:00:00 — m. fl. Behovet av fastighetsförvaltarutbildning har fastlagts i tidigare utredningar. UHÄ (universitets- och högskoleämbetet) fick regeringens uppdrag att utarbeta förslag om utbildningens innehåll, organisation, dimensionering och lokalisering. UHÄ har i rapport 1984:18 och skrivelse till föreslagit att en allmän utbildningslinje på 160 poäng skall inrättas inom området fastighetsförvaltning. Utbildningen skall förläggas till tekniska högskolan i . UHÄ framhåller vidare: UHÄ föreslår dessutom i enlighet med AES-beredningens ställningstagande att utbildning i fastighetsförvaltning anordnas som en allmän påbyggnadslinje. Linjen skall bygga på förkunskaper motsvarande ekonomlinjens och förvaltningslinjens basblock. Linjens omfattning skall vara 60 poäng. Vid valet av ort för denna utbildning finner UHÄ att branschorganisationernas synpunkter bör väga tungt och föreslår därför att påbyggnadsutbildningen lokaliseras till högskolan i . I finns bl. a. () med en betydande sakkunskap inom området som kan utnyttjas i utbildningen. UHÄ ser också förläggningen av utbildningen till högskolan i som ett led i UHÄ:s strävanden att stabilisera organisationen vid de enheter som i UHÄ:s anslagsframställning föreslagits få nedskärningar eller nedläggningar av vissa utbildningar. En förläggning av fastighetsförvaltarutbildningen till har starkt prioriterats av i som ett led i att förstärka de tekniska och ekonomiska utbildningarna i området. Detta ligger också helt i linje med inriktningen i budgetpropositionen. I den regionalpolitiska utredningen framhålls Bergslagsområdet, till vilket och i detta sammanhang räknas, som en av de tre delar av landet som bör bli föremål för särskilda utjämningsåtgärder. Väl anpassade utbildningsresurser framhåller utredningen som strategiskt viktiga. Planeringsarbetet med fastighetsförvaltarutbildningen sker i samverkan mellan högskolan i och samt lantmäteriverket. Kontakter har tagits mellan KTH och högskolan. Under innevarande år ges en del av utbildningen som enstaka kurs i ämnet fastighetsekonomi omfattande 20 poäng. planeras ytterligare 20 poäng i fastighetsjuridik, och resterande 20 poäng till påbyggnadslinjen i fastighetsförvaltning kan med omsorg planeras . Utbildningen skulle utan hinder kunna starta under /86. 1 1984/85.3 sami. I budgetpropositionen föreslås att undervisningssektorn vid skall minska med 36 nybörjarplatser. I samband med detta kommer också en väsentlig del av högskolans administrativa resurser att minska. Det är angeläget att den planerade fastighetsförvaltarutbildningen kan komma i gångså snart som möjligt. I kan en påbyggnadsutbildning inom detta område på det ekonomiska basblocket ge möjlighet till den fördjupning och specialisering som förstärker kvaliteten vid en mindre högskola. Dessutom avvägs då U-sektorn mot en bredare sektorsbalans. Resurser vid både och lantmäteriverket ger unik kompetens. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande förläggning av fastighetsförvaltarutbildning till . () () () () AXEL ()
mot · G8021029 · 1985-01-23 00:00:00 — Investeringsverksamheten inom bostadssektorn förändras snabbt till såväl volym som innehåll. Uppmärksamheten riktas mot uppgifterna att förvalta och förändra bostadsbeståndet. Några samlade och heltäckande utbildningsvägar på högskolenivå med inriktning på fastighets- och bostadsförvaltning finns inte i . Vi finner detta vara en stor brist. En organisatoriskt sammanhållen högskoleutbildning med inriktning mot fastighets- och bostadsförvaltning skulle leda till dels att fastighetsskötseln i vid mening förbättrades, dels att det skapades bättre möjligheter till forskning inom denna sektor. Behovet av fort- och vidareutbildning är stort. Det är därför viktigt att den föreslagna utbildningsverksamheten utformas så att redan yrkesverksam personal kan delta i fort- och vidareutbildning. presenterade en arbetsgrupp i förslag och överväganden till en högskoleutbildning inom fastighetsoch bostadsförvaltning. Den fick stöd från regeringen som gjorde en direkt beställning på ett slutligt förslag som skulle föreligga klart inför arbetet med budgeten för /85. Först (för sent) presenterar UHÄ en rapport som sedan blivit föremål för remissbehandling. Men det formella förslaget föreligger ännu inte från UHÄ. UHÄ, universitets- och högskoleämbetet, skulle - enligt direktiv från regeringen - presentera ett förslag redan inför budgetarbetet höstas. Det kom inget. Inte heller års budget har man lyckats prestera ett ordentligt förslag. Därmed är det klart att utbildningen inte blir av . En utbildning av här föreslagen art har anknytning till ett flertal olika och helt skilda utbildningsvägar i dagens högskola. En förläggning till en befintlig högskoleort är därför att föredra. Vi tror att en högskoleutbildning inom fastighets- och bostadsförvaltning snabbt kan organiseras i . Vi finner därför att regeringen bör ge universitets- och högskoleämbetet i uppdrag att lägga fram förslag till högskoleutbildning för fastighets- och bostadsförvaltning vid högskolan i . Med hänvisning till vad som anförts föreslår vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen föreslagits beträffande högskoleutbildning för fastighets- och bostadsförvaltning. P. O. ()
mot · G8021030 · 1985-01-21 00:00:00 — Förskollärar- och fritidspedagogutbildningen i beslöt en riksdagsmajoritet, på regeringens förslag, att förskollärar- och fritidspedagogutbildningen i skulle läggas ned 1985. Det var i många avseenden ett mycket olyckligt beslut. Dels utgör barnomsorgsutbildningarna en väsentlig del av högskolans totala verksamhet. Dels finns det en arbetsmarknad med stark efterfrågan av både förskollärare och fritidspedagoger. Det förekommer t. o. m. problem att få utbildade vikarier. Regeringens argument att det skulle utbildas för många förskollärare och fritidspedagoger i regionen stämmer alltså inte. Få kommuner i - bland relevanta jämförelser knappast någon - har som fått ta emot hårda smällar . Den hårda och långa strukturkrisen inom teko har inneburit att antalet arbetstillfällen bara minskat med ungefär 10 000 i kommun. På en tioårsperiod har befolkningen minskat med omkring 11 000 eller . Genom att det varit en ensidig struktur i näringsliv så har det varit mycket angeläget att det kommit tillskott inom t. ex. service- och tjänstemannasektorn. Detta är någonting som också observerat och uttalat sig om då man bl. a. utpekat som prioriterad när det gäller statlig lokalisering. Att så lättsinnigt - och på oklara och delvis felaktiga grunder dra in en så kvalificerad verksamhet som denna högskolegren utgör måste betraktas som ett stort misstag. Det finns anledning att ompröva nedläggningsbeslutet och bevara den aktuella utbildningen i . Alla skäl talar för det. Ett fullföljande av nedläggningsbeslutet skulle förvärra de djupgående problem som och tvingats leva med . Dessutom står det i strid med statsmakternas regionalpolitiska mål och tidigare uttalanden och beslut. Slutligen kommer en nedläggning av dessa utbildningar i snabbt att kunna äventyra hela denna högskola. har regeringen bytt ståndpunkt i den principiella hållningen beträffande högskolenedläggningar. bekänner man sig till principen om att avstå från totala nedläggningar av hela linjer på någon ort. En konsekvens av detta leder till att också de partier som stod bakom nedläggningen borde ompröva sin hållning. Slutsatsen borde bli att högskoleutbildningen för förskollärare och fritidspedagoger vid högskolan i bevaras. Med anledning av det anförda vill jag föreslå 1.att måtte besluta att högskolan i får behålla sin utbildning för förskollärare och fritidspedagoger, 2. att måtte besluta att denna organisation dimensioneras för minst 72 resp. 30 nybörjarplatser.
mot · G8021031 · 1985-01-22 00:00:00 — Behovet av fastighetsförvaltarutbildning har lagts fast i utredningar. UHÄ har föreslagit att utbildning i fastighetsförvaltning anordnas som allmän påbyggnadslinje och att lokaliseringen sker till högskolan i . Vi har tidigare i begärt en sådan lokalisering. I finns bl. a. (). Här finns en betydande sakkunskap som kan utnyttjas i utbildningen. Planeringsarbetet pågår i samverkan med och lantmäteriverket. Kontakter har tagits mellan KTH och högskolan i . Under innevarande år ges en del av utbildningen som enstaka kurs i ämnet fastighetsekonomi omfattande 20 poäng. planeras ytterligare 20 poäng i fastighetsjuridik, och resterande 20 poäng till påbyggnadslinjen fastighetsförvaltning kan med omsorg planeras . Utbildningen kan utan hinder och med tillräcklig planeringstid starta under /86. Det är angeläget att utbildningen startar i . I budgetpropositionen föreslås att undervisningssektorn skall minska med 36 nybörjarplatser. I samband med detta kommer både lärare och förvaltningspersonal att frigöras och en del av dessa resurser kan med fördel arbeta med planering och administration av den föreslagna påbyggnadslinjen i fastighetsförvaltning. Det skulle innebära väsentliga besparingar av samhällets resurser. innebär att flera anställda har lång omställningstid. Det är lättare att utnyttja resurserna effektivt ju tidigare högskolan tillförs fastighetsförvaltarutbildningen. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär att utbildning i fastighetsförvaltning enligt ovan förläggs till högskolan i med början /86.
mot · G8021032 · 1985-01-23 00:00:00 — Motion 1984/85:1032 m. fl. Utbildning i handikappfrågor vid socialhögskolorna Vid socialhögskolorna utbildas bl. a. kuratorer för arbetsuppgifter inom kommunernas socialvård och landstingens sjukvård. Vid t. ex. , , ingår handikappfrågor inte i den obligatoriska undervisningen. Det finns möjligheter för eleverna att under termin 5 välja två fempoängskurser. Valet sker bland 6-8 kurser. En av dessa heter Hälsa och sjukdom. I denna kurs ingår en viss undervisning om handikapp. En annan möjlighet att läsa om handikapp är om eleven väljer detta ämne i något projektgrupparbete . Förhållandena mellan socialhögskolorna varierar. Men beträffande undervisningen om handikappfrågor synes dock förhållandena vara likartade. Nämnda förhållanden innebär att många socionomer inte får någon större kunskap om de handikappade och deras situation i samhällslivet och på arbetsmarknaden. När det gäller handikapp på grund av kroniska sjukdomar, arbetsskador, trafikskador osv. är det ofta en kurator som får den första kontakten med en handikappad. Denna kontakt är av stor betydelse. I dessa situationer är det av väsentlig betydelse att vederbörande kurator har omfattande kunskaper om möjligheterna för den handikappade att få rehabilitering och ökade möjligheter att återvända till arbetslivet genom lämplig sysselsättning. I vårt land finns ett stort antal handikappade. Flera av dessa vill och kan arbeta i för dem lämpliga yrken. Att bli förtidspensionär är en dålig lösning, både mänskligt och ekonomiskt, anser många. För att klara dessa problem är det av stor betydelse att insatser kan göras ! Det är här som kuratorerna inom socialvården och sjukhusvården kan göra värdefulla insatser. Ofta blir kuratorn-socionomen första kontakten för den drabbades möjligheter till ett normalt och jämlikt liv. För detta krävs att stöd, information och rådgivning kan ges på ett tillfredsställande sätt. Med det ovan anförda föreslår vi att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en snabb översyn av behovet av att utbildning i handikappfrågor ingår som ett obligatoriskt ämne vid landets socialhögskolor. () ()
mot · G8021036 · 1985-01-20 00:00:00 — beslöt 1984 att lägga ned grundutbildningen för tandläkare i . Beslutet fick stark kritik utifrån många sakliga ståndpunkter. Efter många turer med uppvaktningar, remisser och annat, beslöt med liten majoritet att tandläkarutbildningen i skulle läggas ned. Beslutet är dåligt, för det innebär att den regionala balansen mellan tandvård, utbildning och forskning undanrycks för den södra regionen. Man avhänder sig genom beslutet möjligheten att se dessa tre faktorer i ett samlat perspektiv. Detta i sin tur leder till stora svårigheter att tillgå den unika kompetensuppbyggnad som finns inom högskolan. Vi förordar att det skall finnas fyra enheter för tandläkarutbildning i . Alla fyra bör baseras på tandvård, utbildning och forskning i samverkan. Vid i bör man dock ha ett lägre intag av elever till grundutbildning än vid de andra högskolorna. Detta möjliggör en utveckling av efterutbildningsverksamhet och internationellt inriktad utbildning. En fortsatt utbildning av tandläkare i kan göras utan att man för den skulle överdimensionerar tandläkarutbildningen i . Man kan möjliggöra detta genom en omfördelning av utbildningsplatserna rent geografiskt. Detta är framkomligt genom att minska antalet nybörjarplatser för tandläkare vid i . UHÄ har inför kommande budgetår föreslagit en minskning av det totala antalet utbildningsplatser i med 20-40 platser. Denna neddragning skulle enligt myndigheten kunna ske i . En reducering av utbildningsplatserna är tydligtvis möjlig vid . Vi anser att så bör göras, men mot bakgrund av att det enligt kommer att bli en kraftig minskning av tandläkarvården beroende på dess ojämna åldersfördelning är det ur den södra regionens försörj ningssynpunkt sett klokt att förlägga dessa utbildningsplatser till . Med hänvisning till det anförda föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tandvård, forskning och utbildning vid i . (vpk) (vpk)
mot · G8021038 · 1985-01-23 00:00:00 — och i vissa praktiska ämnen i gymnasieskolan Enligt läroplan för gymnasieskolan, Lgy 70, skall elevantalet i ämnet maskinskrivning vara 30. Klass eller grupp får dock av pedagogiska skäl delas upp genom att extra resurstimmar tas i anspråk enligt föreskrifter i särskild förordning. Erfarenheterna visar dock att denna möjlighet inte i någon större utsträckning bidragit till att förbättra arbetsmiljön i ämnet maskinskrivning och vissa andra praktiska kreativa ämnen. Flera undersökningar gällande lärares arbetsmiljö visar att de som undervisar i ämnena bild, slöjd, textilslöjd, gymnastik och maskinskrivning har den sämsta fysiska miljön. Det stora elevantalet och timantalet i kombination med buller, damm och dålig ventilation har inneburit stora fysiska och psykiska påfrestningar för många lärare. En lärare i maskinskrivning har t. ex. att undervisa mellan 250 och 350 elever . Detta skall jämföras med ett elevantal på mellan 16 och 50 elever som gäller för undervisning i vissa andra yrkestekniska och laborativa ämnen. En undersökning utförd vid en skola i visade exempelvis en ljudnivå på hela under maskinskrivning med 30 elever och med uppmätt toppvärde på hela . Pedagogiskt bullervärde, dvs. samtalstonsläge, ligger på . Den möjlighet till indelning i halvklass i ämnet maskinskrivning, vilken öppnas i och med försöksverksamheten med den tvååriga handels- och kontorslinje som sedermera skall ersätta den tvååriga ekonomiska linjen samt distributions- och kontorslinjen bidrar endast marginellt till en lösning av ovan beskrivna problem. Det är mot ovanstående bakgrund väsentligt att indelning i halvklass möjliggörs under första årskursen av undervisningen i maskinskrivning på samtliga utbildningslinjer, dvs. i tvåårig EK-linje, treårig E-linje och tvåårig social linje inom vilka problemen är likvärdiga. Då det så gott som uteslutande är kvinnor som arbetar under förhållanden som knappast skulle accepteras av andra yrkesgrupper, kan man hävda att det rör sig om en viktig jämlikhetsfråga. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av lägre elevantal i ämnet maskinskrivning m.fl. praktiska läroämnen. () ()
mot · G8021039 · 1985-01-22 00:00:00 — Särskilda behörighetskrav för antagning till textillärarlinjen Sedan textillärarlinjen flyttades över till högskolan har motioner väckts i syfte att skärpa kraven på förkunskaper när det gäller sömnad och vävning. Vid 1984/väcktes flera motioner i detta syfte. De avslogs med hänvisning till den arbetsfördelning som finns mellan riksdag, regering och förvaltningsmyndighet. skriver i betänkande 1984/85:2 bl. tar för sin del ställning till vissa allmänna riktlinjer om behörighetsvillkor. Det är däremot inte en uppgift för att fastställa de särskilda förkunskapskraven för varje enskild utbildning inom högskolan. Enligt tidigare beslut av ankommer detta på UHÄ. Utskottet avstod mot denna bakgrund från att behandla motionerna, men anförde dock att terminskurserna i sömnad resp. vävning inom gymnasieskolan har stor betydelse för utvecklingen av landets hemslöjd och vården av det textila kulturarvet. Utskottet fann det därför angeläget att de fortsättningsvis anordnas. Det är naturligtvis rimligt att försöka ha en viss arbetsfördelning mellan olika instanser. Detta kan dock inte få innebära, att om det inom finns en bestämd uppfattning om exempelvis behovet av förbättrad textillärarutbildning, så skall avstå från att ge detta till känna. och många andra med stort intresse för att bevara en hög nivå på utbildningen inom det textila området är med rätta oroade över att textillärarutbildningen inte längre ger erforderlig kompetens när det gäller vävning. Genom att återinföra de särskilda behörighetskraven när det gäller sömnad och vävning kan vi - även om det tar sin tid - komma till rätta med detta missförhållande. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om särskilda behörighetskrav för antagning till textillärarlinjen. () ()
mot · G8021040 · 1985-01-23 00:00:00 — Motion 1984/85:1040 m. fl. Högre metallurgisk utbildning vid högskolan i En vikande efterfråga på stålprodukter i kombination med en stor överkapacitet i de stålproducerande länderna har tvingat fram drastiska strukturförändringar. I t. ex. har en nedläggning skett av ett stort antal metallurgiska enheter. Inom EG har produktionen minskat med , och antalet anställda minskat med ca 300 000. har lyckats bättre än de flesta länder i struktureringen av stålbranschen dels genom en tidig omstrukturering med koncentration till effektivare anläggningar, dels genom en intensiv utveckling och forskning. Om den svenska stålindustrin skall klara en fortsatt konkurrens på världsmarknaden är det viktigt med satsningar på både forskning och utbildning inom det metallurgiska området. , landets största stålproducent, tillverkar i metallurgin i av landets råstålsproduktion. Metallurgin i har utvecklats snabbt och i flera avseenden rönt internationell uppmärksamhet. I finns också den metallurgiska forskningsstationen som bl. a. förfogar över metallurgisk och bearbetningsteknisk forskningsutrustning. Genom MEFOS bedriver stålverken i gemensam forskning och utveckling. har sitt huvudkontor i . Företaget har gemensamt med bl. a. bedrivit en gemensam utveckling och utprovning av pellets. I bedriver avancerad metallurgisk verksamhet vid . SSAB-LKAB-MEFOS-BOLIDEN har svårigheter att rekrytera kvalificerade metallurger. Allt större krav på kvalité och teknologi inom metallurgin kommer att leda till ett större behov av välutbildad personal vid produktionsanläggningarna. Den tekniska högskolan i bedriver avancerad teknisk utbildning och forskning. Tyvärr tillgodoser inte högskolans nuvarande utbildning det behov som bl. a. metallurgi och MEFOS efterfrågar. Det är därför angeläget att högskolan ges möjlighet att starta en utbildning av bergsingenjörer i materialteknik med metallurgisk inriktning. En sådan utbildning i nära samarbete med näringslivets metallurgiska produktion och forskning skapar en stabil grund för en konkurrenskraftig svensk stålindustri. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av högre metallurgisk utbildning vid högskolan i . () ()
mot · G8021042 · 1985-01-18 00:00:00 — Ökade utbildningsinsatser inom livsmedeisförädlingsområdet Med stöd av vad som anförts i motion 1984/85:1090 av och hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ökade utbildningsinsatser inom livsmedeisförädlingsområdet.
mot · G8021043 · 1985-01-21 00:00:00 — Vi har i haft s. k. relativa betyg . Syftet med dem var att motverka betygsinflation och göra betygen likvärdiga över hela landet. Detta syfte kan emellertid knappast anses ha uppnåtts. Snarare har de relativa betygen inneburit att betygsinflationen blivit mycket märkbar, kanske särskilt . De relativa betygen bygger på att elevernas kunskaper och färdigheter graderas enligt en betygsskala från 1 till 5, där betyget 3 skall ses som normalbetyg. Det betyder i praktiken att betyg lägre än 3 av många betraktas som underbetyg. Många lärare har vid olika tillfällen framhållit att betyget 3 i regel ses som en startlinje från vilken man som lärare utgår vid betygssättningen. Det är också allmänt känt att det är svårare att sänka ett alltför högt betyg än att höja ett alltför lågt. Dessa faktorer har trots centrala prov i vissa ämnen av allt att döma medverkat till att det relativa betygssystemet kommit att fungera allt sämre. Till detta kan läggas den hårda konkurrens det är för erhållande av plats på vissa högskolelinjer. Intagningssystemet till högskolan har inneburit att det till vissa linjer fordras extremt höga betyg för den kvotgrupp som kommer direkt från gymnasiet. Detta har i kombination med de relativa betygens bristfällighet medverkat till att betygsinflationen drivits på, vilket varit ogynnsamt för alla. Absoluta betyg, som fördelas efter en bedömning av elevernas kunskaper och färdigheter utan hänsyn till en tänkt normalfördelning, löser delvis dessa problem. Någon typ av standardprov bör förekomma för att säkerställa att det ställs likvärdiga krav på olika håll för erhållande av samma betyg. S. k. målrelaterade betyg innebär att man försöker i grova drag ange vad som fordras av kunskaper, färdigheter och i förmåga att analysera och förklara för olika betygsnivåer. Eleverna och lärarna kan med ett målrelaterat betygssystem lättare bedöma vad som fordras för ett visst betyg. Regeringen bör ges i uppdrag att för framlägga förslag om målrelaterade betyg. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen låter utreda och lägga fram förslag om målrelaterade betyg.