mot · G8022799 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. Det nuvarande sjukförsäkringssystemet upplevs i skilda sammanhang som djupt orättvist. medför det kostnader i den offentliga sektorn som inte kan försvaras i en ansvarsfull ekonomisk politik. förordar därför en reformering av sjukförsäkringssystemet innebärande ökad rättvisa och där åtgärderna inom sjukförsäkringen ändå kan medverka till att begränsa samhällets kostnader. De förhandlingar som bedrivits mellan LO och SAF och början av 1985 har tydligt visat på den orättvisa som i praktiken råder mellan arbetare och tjänstemän inom sjukförsäkringen. Vi har från vår sida pekat på också andra orättvisor, t. ex. den som drabbar skiftesarbetande, deltidsarbetande och den orättvisa sjukersättningen för hemarbetande. Den nuvarande sjukpenningen ger i normalfallet kompensation vid inkomstbortfall vid sjukdom m.m. Men det finns dock undantag som drabbar många grupper hårt. Dessa undantag har uppmärksammat på tidigare. fick i sina direktiv i uppgift att se över gällande bestämmelser för bl. a. delårs- och deltidsanställda, den s. k. fridagsregeln och frivillig sjukpenning för hemmamake, den s. k. Regeringen har efter sjukpenningkommitténs utredning bara föreslagit att 8-kronan skall tas bort för låginkomsttagare och hemmamakar och ersättas med en frivillig försäkring. De som inte har några eller mycket låga inkomster skall betala sin försäkring själv. I sjukförsäkringssystemet finns s. k. fridagsregel. Fridagsregeln innebär att sjukpenning inte utges för dagar, då den försäkrade ändå inte skulle ha arbetat i sin huvudsakliga sysselsättning, i den mån antalet dagar inte överstiger två. Från fridagsregeln finns tre undantag. Semesterdagar räknas inte som arbetsfria dagar. Fridagsregeln tillämpas inte heller på den som vid sjukperiodens början har rätt till dagpenning från arbetslöshetskassa eller kontant arbetsmarknadsstöd. Fridagsregeln gäller inte heller inom hemmamakeförsäkringen. Fridagsregeln drabbar orättvist alla skiftesarbetande som arbetar full arbetstid, men som av schematekniska och andra anledningar har oregelbunden arbetstid. Fridagsregeln drabbar även deltidsarbetande. För många deltidsarbetande i låglöneyrken har fridagsregeln slagit mycket hårt. För alla med normal arbetstid jämt fördelad över veckans arbetsdagar utgår sjukpenning av inkomsten upp till 7,5 basbelopp. Sjukpenninggrundande inkomst beräknas helårsvis för dessa kategorier, på så sätt att arbetsinkomsten slås ut över . Reglerna ger riktigt resultat beträffande deltidsanställda med tjänstgöring . För dem som arbetar i skift eller enligt annat schema men har full arbetstid och deltidsarbetande som jobbar koncentrerat med deltiden förlagd blir inte sjukförsäkringen rättvis. I många fall får den sjuke av vad som går ut för den som har s. k. normal arbetstid. Den socialdemokratiska regeringen har valt att behålla fridagsregeln trots att den drabbar skiftesarbetande och många som har knappa ekonomiska förhållanden. har vid åtskilliga tillfällen motiverat den s. k. hemmamakeförsäkringen med att det uppstår i regel kostnader för den som blir sjuk. Detta faktum gäller givetvis inte bara för hemmamake utan även för studerande och alla andra grupper som saknar inkomst eller har mycket låga inkomster. Därför är det enligt mening rimligt att dessa grupper garanteras en grundtrygghet vid sjukdom. har i motion 1984/85:252 föreslagit att denna ekonomiska grundtrygghet i sjukförsäkringen fastställs till ett dagsbelopp på . Denna nivå överensstämmer med den av regeringen föreslagna garantinivån. För person till vilken den av föreslagna vårdnadsersättningen utgår får denna anses utgöra sjukpenning vid sjukdom. Socialministern har i proposition 1984/85:78 föreslagit att nuvarande ersättning skall utbytas mot en frivillig försäkring där den enskilde själv får betala för sin trygghet. Socialministern framhåller i proposition 1984/85:100 att det samhällsekonomiska läget kräver stor återhållsamhet med samhällsutgifterna. De resurser som erfordras för angelägna insatser får i detta läge tas fram genom ökad effektivitet och omprioriteringar. Sjukförsäkringslagen anger att sjukpenning inte skall utgå för den dag då sjukdomsfallet inträffar, den s. k. karensdagen. En översyn av försäkringskassornas regler och rutiner bör ske så att det som föreskrivs i 10 § sjukförsäkringslagen tillämpas. För att minska samhällets kostnad bör öka ansträngningarna för att bidragsförskotten återbetalas. En förbättring av högkostnadsskyddet innebär ett bättre skydd för dem som har behov av att ofta besöka läkare, exempelvis barnfamiljer, handikappade och äldre. Med ett förstärkt högkostnadsskydd är det också möjligt att höja patientavgifterna utan att nämnda grupper drabbas. Enligt vår mening kan, om högkostnadsskyddet inträder efter tolv besök, en höjning av patientavgifterna genomföras redan nästa budgetår. Avgiften vid besök hos läkare i offentlig och privat vård bör höjas med , vilket motsvarar en minskad utgift med 200 milj. kr. Denna inkomstförstärkning för sjukvårdshuvudmännen får regleras i motsvarande grad i kommande förhandlingar mellan och landstingsförbundet. Statsbudgeten redovisar ett stort budgetunderskott. skulle en politik där budgetunderskottet tillåts växa innebära ett direkt hot mot ekonomi och därmed den grundläggande förutsättningen för välfärden. Vi vill alltså understryka att besparingar i statsbudgeten är en förutsättning för att en rättvis fördelningspolitik skall kunna bedrivas. Det stora budgetunderskottet gör det nödvändigt med besparingar även inom sjukförsäkringen. För att åstadkomma denna besparing föreslår att ersättningen sänks från till av inkomsten vid sjukdom. Det får då förutsättas att en sådan reduktion inte kompenseras i något nu gällande löneavtal. Vi ser det som en fördel om man i kommande avtalsförhandlingar når fram till lika sjukförmåner inom samtliga avtalsområden och förutsätter att staten agerar för en sådan utveckling. Den av föreslagna ersättningen blir då: Enligt nuvarande regler är i sjukpenningen inkluderat det genomsnittliga semestertillägget. En översyn av semestertillägget bör genomföras så att inte överkompensation sker. Arbetsskadelagen och semesterlagen kan samordnas så att inte heller där förekommer överkompensation. Med hänvisning till det anförda hemställs* 1.att beslutar att hos regeringen begära förslag om borttagande av fridagsregeln inom sjukförsäkringssystemet, 2. att beslutar att hos regeringen begära förslag om att deltidsarbetande och skiftesarbetande får rättvis sjukpenning, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs rörande tillämpningen av 10 § i sjukförsäkringslagen, 4. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs beträffande patientavgiften, 5. att hos regeringen begär förslag om rättvisa sjukpenningregler för hemarbete i enlighet med vad som i motionen anförs, 6. att beslutar om sänkt ersättningsnivå i sjukförsäkringen samt hos regeringen begär förslag om en samordning mellan sjukförsäkringen, arbetsskadelagen och semesterersättningen i enlighet med vad som anförs i motionen. () () () () * Se även motion 1984/85:2800.