ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G8022338 · 1985-01-25 00:00:00 — Information om i landets telefonkataloger Klyftan mellan riksdagsmännen och väljarna bara växer. Arbetet i är ett arbete på heltid. Riksdagsmännen får allt mindre tid att vara hemma i valkretsen och lyssna till människor såväl i sitt parti som utanför. Väljarna får det allt svårare att få kontakt med sina riksdagsmän. Många olika slag av åtgärder måste vidtas för att underlätta kontakterna. Ett sätt vore att det i varje telefonkatalog i landet fanns en sida med förteckning på alla riksdagsmän, adresser och telefonnummer (i bostaden och till ) samt gärna utskottsplacering eller andra uppgifter som kan ge väljaren vägledning. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar utöka informationen om och dess ledamöter i landets telefonkataloger i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · G8022341 · 1985-01-24 00:00:00 — och och flagga i plenisalen Vid högtidliga öppnande pryds plenisalen med riksvapnet. Detta monteras därefter ned. Vi har ingen symbol i plenisalen som förknippar denna med riksdag. Riksvapnet i mindre format än vid öppnandet borde ha sin givna plats i plenisalen. Plats för dess placering kan diskuteras, men vi vill föreslå en av kortväggarna (sidorna) i salen. Lika naturligt anser vi det vara att flagga under sessionstid skall finnas i plenisalen. Vi föreslår ett golvstativ med fanan eller som ett alternativ att en större bordsflagga placeras vid talmannens plats. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar att riksvapnet och flagga skall ha sin ständiga plats i plenisal. () ()
mot · G8022342 · 1985-01-25 00:00:00 — I debatten om dataskyddet i samhället har hovrättslagman i en artikel i väckt ett konkret utformat och synnerligen väl genomtänkt förslag om hur ett dataskydd för den enskilde medborgaren skall utformas. Utgångspunkten är följande fyra krav som bör kunna ställas på ett lagfäst dataskydd: All ADB-information som är knuten till individer skall kraftigt begränsas. All den ADB-registrering av individanknuten information som ändå måste finnas skall tidsbegränsas. Användningen av all personanknuten ADB-information skall begränsas. Samköming mellan olika ADB-register med personanknuten information skall förbjudas. 1 en omfattande partimotion har redovisat sin uppfattning i data- och integritetsfrågor. För de allmänna övervägandena om den framtida datapolitiken vill jag hänvisa till denna motion. 1 arbetet på att tillförsäkra medborgarna ett starkare integritetsskydd bör skilda vägar studeras. Det förslag som utarbetat är ett avgörande bidrag till hur ett dataskydd kan grundlagsfästas. Ett tillägg till regeringsformens 2 kap. om de grundläggande fri- och rättigheterna skulle då kunna få följande utformning: o Varje medborgare skall skyddas mot att det allmänna eller någon enskild gör intrång i hans personliga sfär med hjälp av automatisk databehandling (ADB), o 1 enlighet härmed får ADB-register över identifierbara människors personliga eller ekonomiska förhållanden (personregister) inrättas eller föras endast för ett ändamål som är noga angivet i en särskild lag. 1 ett sådant register får ingen uppgift vara lagrad . o Sådana uppgifter i ett personregister, som angår en viss persons hälsa, får inte begagnas för andra ändamål än vård av den som uppgifterna gäller. Ej heller får ett personregister samköras med något annat personregister, såvida inte regeringen har medgivit det genom ett beslut grundat på en bestämmelse som noga anger förutsättningarna för samkörningen. Bestämmelsen skall vara intagen i den lag som nämns i andra stycket. o Den som är registrerad i ett personregister skall ha rätt att minst en gång få ett utdrag ur registret som visar vad detta innehåller om honom; undantag får dock medges genom lag i fråga om register över brott som enskilda har dömts för, om de registrerade i stället kan få upplysning därom på annat sätt. Med hänvisning till detta hemställer jag att hos regeringen begär ett förslag till ett grundlagsfäst dataskydd för den enskilde medborgaren i enlighet med vad jag i motionen anfört.
mot · G8022347 · 1985-01-25 00:00:00 — Slopande av anslaget till folk- och bostadsräkningen 1985, m. m. avvisade i en motion förslaget om en allmän folk- och bostadsräkning, den s. k. FoB 85. Flera skäl för denna uppfattning angavs. Ett var att integritetsfrågorna, som utretts och remissbehandlats och där en proposition nu aviseras till årets riksdag, först borde bli föremål för behandling. Ett annat skäl var att kommuner och landsting till stor del använder annan mer relevant statistik, efter lokala behov mer fördelad och mer kontinuerligt uppdaterad statistik, t. ex. i form av anmält bostadsbehov, barnomsorgsköer, trafikmätningar, specialenkäter, vid sitt beslutsfattande. Därför borde en förskjutning i tiden av folk- och bostadsräkningen kunna accepteras. Till detta kommer att data- och offentlighetskommitténs (DOK) arbete inletts under hösten 1984.1 DOK:s arbete berörs viktiga delar av integritets- och sekretessproblemen, som också har relevans för FoB 85. Därför bör avvisa regeringens förslag att anvisa drygt 36 milj. kr. för folk- och bostadsräkningar för /86. var det tillåtet att i bränna eldningsolja med upp till 2,5 viktprocent svavel. Fr. o. m. har denna gräns sänkts till för hela landet. Det är viktigt att denna gräns uppfattas som den högsta tillåtna och inte som en rekommenderad nivå. Med den höjda ambitionsnivån och det alltmer akuta hotet mot människor och natur till följd av försurningen blir det också mer angeläget att kunna kontrollera oljans svavelhalter från inköp till förbrukning och därav följande utsläpp. Därför är det viktigt, att oljans eller oljeprodukternas väg från inköp via behandling (raffinering, avsvavling etc.) till förbrukning kan täckas in i statistiken. Detta sker inte . Det bör t. ex. vara möjligt att ur statistiken kunna utläsa, om det finns en anpassning till den tidigare nämnda förbudsgränsen genom blandning av oljor med olika svavelhalter. För att kunna motverka en sådan utveckling måste statistiken förbättras. Resurser för en sådan förbättrad oljestatistik bör anvisas genom sedvanliga uppdragspengar. 1 1984/85.3 sami. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar avvisa regeringens förslag att till Folk- och bostadsräkningar för /86 anvisa ett förslagsanslag av , 2. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen angående krav på förbättrad statistik angående olja och oljeprodukter.
mot · G8022349 · 1985-01-25 00:00:00 — i Översyn av upphandlingskungörelsen Trots att den svenska ekonomin befinner sig i en högkonjunktur så tenderar den kvarstående arbetslösheten att öka. Det blir allt svårare att utnyttja högkonjunkturerna för att minska arbetslösheten. Någon politik för att undanröja de grundläggande orsakerna till arbetslösheten har heller inte presenterats av regeringen. Man har i stället som grundläggande idé att man skall underlätta kapitalismens funktionssätt genom att avskaffa flaskhalsar i ekonomin och hålla nere lönerna. Ett exempel på sådan medicin mot flaskhalsar är att man velat underlätta flyttning till de ekonomiskt hetare regionerna via höjt flyttbidrag för arbetslösa. Folkomflyttningar ger förutom stora omställningsproblem för individen och dennes anhöriga påfrestningar på samhällsekonomin genom att gjorda offentliga och enskilda investeringar på hemorten inte kan utnyttjas. Därtill kommer stockningsproblem i de regioner där folket samlas i hopp om arbete. En ytterligare koncentration till storstadsregionerna är inget som bör befrämjas. Ett bidrag till att motverka folkomflyttningar och utarmning av redan drabbade regioner är att försöka skapa arbetstillfällen i dessa regioner, vilket ju f. ö. är regionalpolitikens mål. Ett bidrag till att fullfölja dessa regionalpolitiska målsättningar som en ökande andel av produktionen utförs inom landet i stället för att importeras, är att den offentliga upphandlingen i högre grad inriktas på att göra upphandlingen inom landet och i regioner där en offentlig beställning kan få stor betydelse. Mot bakgrund av skäl som ovan anförs anser jag att en ändring av upphandlingskungörelsen bör komma till stånd. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en översyn av upphandlingskungörelsen. HANS (vpk) i
mot · G8022353 · 1985-01-23 00:00:00 — Tolkningen av arbetstagarbegreppet medför betydande problem för många företag. a. detta skäl har socialavgiftsutredningen fått i uppdrag att komma med förslag i frågan. Det vore därför naturligt att avvakta utredningens förslag. Vissa förhållanden är dock så stötande att åtgärder bör vidtas. Vi skall här visa ett exempel och föreslå hur man kan förebygga denna typ av problem. Fallet gäller en snickeriföretagare i . Han anlitade en annan företagare, och för att kontrollera att det var ett seriöst företag tog han reda på att företaget var momsregistrerat. Efteråt visade det sig att den anlitade företagaren trots att han hade en anställd inte var registrerad för B-skatt. Företaget i fråga gick i konkurs på grund av utebliven betalning av preliminärskatter och socialavgifter. Skattemyndigheterna betraktade den anlitade företagaren och dennes anställde såsom arbetstagare i förhållande till snickeriföretagaren, och denne tvingades betala preliminärskatt och arbetsgivaravgifter på hela uppdragsersättningen. I detta fall har en myndighet godkänt uppdragstagaren såsom företagare och momsregistrerat honom, medan en annan statlig myndighet inte beviljat honom B-skattesedel. Snickeri företagaren, som av naturliga skäl inte kan alla detaljer i skattelagstiftningen, hade ingen anledning att misstänka att uppdragstagaren inte fullt ut skulle betraktas som företagare; hans företag var ju momsregistrerat. För att förhindra att denna typ av problem uppstår, kan man införa en regel som innebär att när någon begär uppgift om ett företags registrering för mervärdeskatt så skall uppgift även lämnas om företagaren har B-skattesedel eller inte. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att beslutar att hos regeringen begära förslag till ändrade regler beträffande arbetstagarbegreppet i enlighet med vad som ariförts i motionen.
mot · G8022354 · 1985-01-24 00:00:00 — Momsreglernas inverkan vid den offentliga sektorns köp av tjänster Vid köp av tjänster från företag belastas offentliga myndigheter med mervärdeskatt till staten. Momsreglerna förhindrar i detta fall fri konkurrens och bidrar till att öka myndigheternas benägenhet till egenregiverksamhet utan att detta totalt sett från affärsmässiga principer är billigast. För att förbättra den bristfälliga konkurrensneutraliteten som exempelvis förekom inom tvätteribranschen, beslöt i anslutning till proposition 1979/80:57 om ändring i lagen (1968:430) om mervärdeskatt m.m. att reducerad skatt skall utgå på tvättjänster som tillhandahålls stat eller kommun. Innan lagändringen kom till stånd hade ett privat tvätteriföretag på grund av mervärdeskatten 13 Vo högre kostnad än ett inte skattskyldigt offentligt tvätteri vid leverans till stat eller kommun. Efter lagändringen medför mervärdeskatten drygt 5 Vo av högre kostnad för de privata tvätterierna. För att förhindra negativa skadeverkningar för de privata tvätterierna är det enligt vår uppfattning nödvändigt att samma skatteregler skall gälla för såväl offentliga som privata företag. Ett alternativ är att låta landstingsägda och andra offentliga tvätterier precis som de privata tvätterierna följa 60procentsregeln i samband med leveranser till stat eller kommun. Ett annat alternativ är att helt slopa skattebefrielsen i samband med leveranser till dessa kunder både för landstingsägda och privata tvätterier. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställer vi att hos regeringen anhåller om ändring av momsreglerna vid offentlig upphandling så att de ej förhindrar fri konkurrens och ej bidrar till ökad offentlig egenregiverksamhet.
mot · G8022355 · 1985-01-25 00:00:00 — och bärkraftsprincip inom skattesystemet Enligt av regeringsrätten fastställt existensminimum har en trebarnsfamilj rätt att få ut . Dessutom tillkommer bidrag till bostadskostnader. Familjen kan alltså komma upp i . i direkta bidrag. Åtskilliga barnfamiljer har inkomster som efter skatt inte når upp till fastställda bidragsnivåer. Dessa familjer har helt enkelt tvingats att planera sin ekonomi så att de kan leva med en relativt låg ekonomisk standard. Från rättvisesynpunkt måste det upplevas som stötande att samhället tar ut så höga skatter att många hamnar under de bidragsnivåer som samhället fastställt. Även socialt är det otillfredsställande att människor med i princip samma konsumtionsbehov tvingas leva på en standard som är väsentligt lägre jämfört med bidragstagande familjer. Att det kan bli på det här sättet beror givetvis på att skattesystemet i liten utsträckning tar hänsyn till hur många som skall försörja sig på en viss inkomst. Bärkraftsprincipen är alltså dåligt utvecklad inom skattesystemet. Det bidrar givetvis till att öka kritiken mot systemet. Det finns därför goda skäl för att göra skattesystemet mera anpassat efter den försörjningsbörda som gäller i de enskilda fallen. har redan nu i huvudsak tillgång till de faktaunderlag som krävs för att bedöma t. ex. familjers ekonomiska situation. Därför borde det vara möjligt för myndigheten att ta hänsyn till om den skattskyldige har ett rimligt konsumtionsutrvmme efter skatt. I de fall då den skattskyldiges ekonomiska utrymme efter skatt ligger under fastställda bidragsnivåer borde det vara skattemyndighetens skyldighet att reducera skatten i motsvarande mån. Därigenom skulle man uppnå bättre rättvisa och mera rimliga fördelningspolitiska resultat. Regeringen bör därför ta initiativ till en reformering av skattesystemet i detta syfte. Huvudprincipen bör vara att skatten måste reduceras i de fall där konsumtionsutrymmet ligger under fastställda bidragsnivåer. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts angående en reformering av skattesystemet i syfte att skapa större rättvisa och förstärka bärkraftsprincipen inom beskattningen.
mot · G8022357 · 1985-01-24 00:00:00 — i och av multinationella företag Beskattningsunderlaget i för multinationella företags verksamhet här i landet är ofta fråga om en prissättningsfråga. Den svenska bestämmelsen för hur prissättningen skall ske vid affärer mellan företag i intressegemenskap, återfinns i 43 § 1 mom. kommunalskattelagen (KL). Denna bestämmelse gäller också för beskattning av multinationella företags verksamhet i . Problemet i dessa beskattningsfrågor är obehöriga vinstöverföringar till lågskatteländer. Den princip som bär upp regeln i nämnda lagrum brukar kallas arms length-pricing (armlängdsprissättning). Principen innebär att vid beskattningsunderlagets bestämmande skall den prissättning användas som skulle ha tillämpats vid affärer mellan av varandra oberoende företag. Motsvarande regel finns i artikel 9 i modellavtal. Det är denna modell som våra dubbelbeskattnings- och handräckningsavtal bygger på. De prissättningsmetoder som anförs i modellavtal betraktas inte som en del av den svenska lagstiftningen och är i övrigt inte heller bindande eller normerande för de svenska skattedomstolarna. Det finns inte för interna lagstiftning fastställda anvisningar eller föreskrifter efter vilka principer rätt armlängdspris skall bestämmas. Med nuvarande lagstiftning och praxis finns det problem med varje metod (marknadsprismetoden, återförsäljningsmetoden, additionsmetoden resp. varje annan godtagbar metod) för svenska skattemyndigheter att fastställa ett pris för beskattning i . Överföringen av de obeskattade inkomsterna inom en internationell koncern kan äga rum på flera olika sätt, t. ex. felaktig prissättning på varor och tjänster underlåtenhet att debitera ränta på utlånat kapital överlåta rättigheter utan ersättning eller mot för låg ersättning. Om det kan utredas att 43 § KL är tillämplig, skall det svenska företagets inkomst ökas med det belopp som föranletts av den felaktiga prissättningen. Problem för svenska skattemyndigheter är att kunna visa dels intressegemenskap, dels framför allt kunna visa den felaktiga prissättningen. Från skattemyndigheternas sida upplevs att bevisskyldigheten är omotiverat tung med avseende på tillämpningen av 43 § 1 mom. KL trots den lagändring som ägde rum till att det numera fordras att det finns sannolika skäl att anta mot tidigare att det måste visas. Ser man till förhållandena i vissa andra länder, ställer man där, för att öka möjligheterna till kontroll, höga krav i både formellt och materiellt hänseen de när det är fråga om företag i intressegemenskap. Uppfylls inte kraven anses förutsättningar föreligga för en korrigering av prissättningen. Med hänvisning till vad som anförts i motionen anhåller vi att hos regeringen begär att skyndsamt låta utreda förutsättningarna för och möjligheterna till en lagändring syftande till att bättre kan hävda sin rätt till beskattning av i landet uppkomna vinster.
mot · G8022358 · 1985-01-25 00:00:00 — Beskattningen av fordon som drivs med annat drivmedel än bensin har i delbetänkande 6 Kilometerskatt eller brännoljeskatt (Ds Fi 1984:22) föreslagit fortsatt användning av kilometerskatt och vissa förbättringar av kilometerskattesystemet. Utredningen har i detta sammanhang inte behandlat frågan om avvägningen mellan fordonsskattens och kilometerskattens nivåer. Sedan kilometerskatten infördes har förhållandet mellan dessa båda skatter förändrats så att allt större andel av skatterna för ifrågavarande fordon tas ut i form av kilometerskatt. Denna förändring är förmånlig för vissa trafikföretag och oförmånlig för andra. 1 samband med prövning av de föreslagna förbättringarna av kilometerskattesystemet bör även frågan om fördelningen av skattebelastningen på fordonsskatt resp. kilometerskatt bli föremål för prövning. Detta bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om prövning av avvägningen mellan fordonsskatt och kilometerskatt.
mot · G8022359 · 1985-01-25 00:00:00 — och av inkomst vid uthyrning av fritidshus Skattereglerna vid uthyrning av stugor och privata fritidshus bör ses över. Det skattefria beloppet bör höjas från . till att omfatta 3/4 av basbeloppet som är . Dessa regler bör också gälla stugor som hyrs ut på samma sätt men beskattas som rörelse, t. ex. jordbruksfastighet. Turismen är en viktig näring. En ökad satsning kan få stor betydelse för sysselsättning och ekonomi i landet. Särskilt viktigt från dessa synpunkter är det för de områden som till stor del domineras av denna näringsgren. , län och är sådana områden. I dessa områden finns en stor mängd fritidshus och kommunala fritidsstugeområden, men framför allt dominerar de privata fritidsstugorna. som dessa stugor utnyttjas litet finns det stor efterfrågan på inkvarteringsmöjligheter från turisternas sida. En ökad uthyrning av privata fritidshus skulle lösa ett besvärande problem i dessa områden och underlätta satsningar på en utbyggd turism. De skatteregler som gäller vid uthyrning av privata fritidsstugor verkar hämmande på uthyrningen. Fritidshusen beskattas i regel enligt schablonmetoden. Hyresintäkter under viss nivå medför inte beskattning. Beloppet bestämdes 1961 till . och höjdes 1974 till . Med hänsyn till prisutvecklingen höjdes beloppet 1980 till . Beskattningen av hyresintäkter ger antagligen ett mycket litet tillskott till statens, landstingens och kommunernas skatteinkomster, detta därför att beskattning enligt konventionell metod ger rätt till avdrag för driftkostnader, tillsynsresor, underhåll m. m. En höjning av det skattefria hyresintäktsbeloppet skulle få en gynnsammare effekt på samhällets ekonomi genom att turistnäringen skulle öka med de positiva fördelar det för med sig, både för den enskilde och för sysselsättning och ekonomi. Speciellt viktig är en sådan åtgärd för områden som , län och . En ökad satsning på bygdeturism är viktig. Bygdeturism är en form av rekreation som visat sig bli mer och mer uppskattad. Förutsättningarna för ökad bygdeturism är också goda på , i län och på . En utökad tillgång på inkvarteringsmöjligheter är en nödvändighet. Den tillgång till inkvartering som finns ute i bygderna är oftast stugor anknutna till en jord- eller skogsbruksfastighet. Dessa fastigheter beskattas som rörelse, vilket innebär att de inte omfattas av de skatteregler som gäller för privata fri Varje hyresintäkt skall beskattas. Detta stimulerar inte till ökad uthyrning. Ökad bygdeturism skulle vara ett utmärkt komplement till jord- och skogsbruket och underlätta målsättningen att bevara ett levande landskap och en levande skärgård, som det skulle främja turismen och de mångas möjlighet till rekreation. Denna form av uthyrningsverksamhet bör därför jämställas från beskattningssynpunkt med beskattningen av privata fritidshus. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag i enlighet med vad som i motionen anförs om höjt skattefritt belopp vid uthyrning av privata fritidshus även stugor på jordbruksfastighet.
mot · G8022360 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:2360 Översyn av beskattningsreglerna för utlandssvenskar Svenska medborgare som är bosatta utomlands är skattskyldiga bl. a. för pensionsförmåner på grund av tidigare anställning hos svenska staten eller svensk kommun, eller som utgår enligt pensionsförsäkring som tagits i . Vidare har den som är bosatt utomlands inte rätt till allmänna avdrag enligt 46 §, 2 och 3 mom. kommunalskattelagen, grundavdrag och s. k. extra avdrag för nedsatt skatteförmåga. Dessa regler kan för flera svenskar som är bosatta utomlands, främst pensionärer, ge stötande resultat. a. innebär det att den som är bosatt utomlands och betalar underhåll till mottagare som är bosatta i , inte medges avdrag för underhållsbeloppet. Beloppet beskattas emellertid hos mottagaren. Det innebär att underhållsbeloppet i realiteten blir beskattat två gånger. 1 ett betänkande (1978/79:15) säger skatteutskottet: Utskottet vill inte bestrida att beskattningen av den som är bosatt utomlands i vissa fall kan verka hård och att det kan finnas skäl att genomföra vissa lättnader. Mot denna bakgrund framstår det som helt klart att en översyn av de regler sorn gäller för beskattningen av svenska medborgare bosatta utomlands bör komma till stånd. Mot bakgrund av det anförda hemställs att hos regeringen begär en översyn av beskattningsreglerna för svenska medborgare bosatta utomlands.
mot · G8022361 · 1985-01-25 00:00:00 — Sambeskattningen av fosterföräldrars och fosterbarns förmögenhet Fosterbarn jämställs i beskattningshänseende med egna barn. Detta innebär att sambeskattning sker av fosterföräldrars och fosterbarns förmögenhet trots att fosterföräldrarna inte disponerar fosterbarnets förmögenhet. Härigenom kan i vissa fall fosterföräldrarna drabbas av förmögenhetsskatt trots att grunden är en förmögenhet som de inte kan disponera. Detta kan i vissa fall också försvåra för barn att få fosterföräldrar. Med stöd av det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om sambeskattning av fosterföräldrars och fosterbarns förmögenhet.