mot · G8021102 · 1985-01-18 00:00:00 — m. fl. är synnerligen värdefull från turist- och rekreationssynpunkt. Kanalen är en av våra i utlandet mest kända turistattraktioner och därför en värdefull tillgång i arbetet med att öka turismen till . Området kring västgötadel utgör tillsammans med ett av s. k. primära rekreationsområden. Kanalen med dess sjösystem är en enastående tillgång för friluftsliv och turism. Den grävda kanalsträckan är av riksintresse för kulturminnesvården. Den finansiella situationen för AB Kanalbolag är emellertid mycket bekymmersam. Kanalbolagets verksamhet drivs med stor förlust. Trots genomförd upprustning av kanalen, en positiv trafikutveckling, inkomster från olika sidoaktiviteter och bidrag från berörda landsting redovisar bolaget underskott i verksamheten. Underskottet hänför sig helt till själva kanalrörelsen och det uppvägs endast delvis av plusposter i den övriga verksamheten. För att klara likviditeten har bolaget tvingats ta upp lån, som inte kan amorteras utan att nya lån tas upp. En finansiell rekonstruktion av bolaget är nödvändig. Med hänsyn till kanalbolagets finansiella läge föreslog regeringen i propositionen om anslag på tilläggsbudget I (prop. 1984/85:25) att krisen skulle lösas genom ett aktieägartillskott. Genom detta tillskott - 10,5 milj. kr. - skulle det bli möjligt för bolaget att avlasta sig hela sin nuvarande ränteoch skuldbörda. Propositionsförslaget innefattade även en förlustgaranti som går ut på att eventuella förluster skall täckas med bidrag från domänverket, delvis genom avräkning från domänverkets inleverans av överskottsmedel till staten. På enahanda sätt skall en del av den tänkta fortsatta upprustningen av kanalen kunna finansieras. skall också kunna medverka finansiellt genom att låna ut medel till bolaget mot marknadsmässig ränta. I en borgerlig reservation mot beslutet anfördes att förhandlingar i stället borde ha upptagits om en ny - icke-statlig - ägarstruktur. Däremot tillstyrker reservanterna att staten skall avstå från sina eventuella rättigheter till skogsfastigheter och annan mark som kanalbolaget förfogar över. Det är risk för att kanalbolaget endast kortsiktigt får sina ekonomiska problem lösta genom de åtgärder som ovan angetts att fattat beslut om. Erfarenheter från det nuvarande bolagets verksamhet talar för en sådan bedömning. Bolaget har satsat en del på olika kringverksamheter, t. ex. småbåtsvarv i . Aktiviteterna häribland fått en sådan utformning att enskilda småföretagare kommit i kläm och det har uppstått oenighet mellan dessa och nuvarande bolagsledning. Det finns skäl att anta, att en dylik kringverksamhet tillsammans med övriga intäkter endast täckt av bolagets kostnader. Kanalbolaget har ett stort antal anställda. Kundföretagen har svårt att nå lönsamhet, beroende på den korta svenska turistsäsongen som gör att kapitalkostnaderna skall slås ut över en mycket kort tidsperiod. Ökade kanalintäkter kan endast ge marginella bidrag mot bakgrund av att kunderna är beroende av en låg avgiftsnivå och avgifterna dessutom endast täcker högst av kostnaderna. En del insatser skulle dock kunna göras - i synnerhet om trafikanter och kanalbolaget samarbetar! Detta skulle man bl. a. kunna åstadkomma genom att trafikanter finns med som aktieägare och representerade i bolagets styrelse. Det är således orealistiskt att förvänta sig någon mer påtaglig kostnadssänkning med nuvarande ägarstruktur. Företagsledningens handlingsfrihet är mycket begränsad så länge som bolaget är helägt av staten. Verksamheten är starkt säsongmässig och serviceinriktad och lönekostnaderna med många fast anställda är betydande. Det krävs finansiell styrka och uthållighet samt stor kreativitet från ägarens sida för att fortbestånd som kulturminnesmärke och turistattraktion skall kunna garanteras. Som påpekades i bl. a. motion 1984/85:208 finns det privata intressenter som uppfyller högt ställda krav och som är villiga att ta över större delen av ägaransvaret för kanalbolaget. Staten borde därför inte underlåta att ta upp förhandlingar med föreningen och andra representanter för näringslivet om en ny ägarstruktur i bolaget. Kanalfastigheten och kanaldriften bör således tas över av ett nytt bolag med huvudsakligt ägande från näringslivet. Verksamheten bör då drivas med ett mindre antal fast anställda. I stället bör det nya bolaget upphandla tjänster från företag med verksamhet utefter kanalen. Även kommunala gatukontor, m. fl. bör kunna få lämna anbud på de tjänster som kan bli aktuella. En del intäkter bör bolaget kunna få genom avstyckning av tomter och liknande. I och med att några kanalutbyggnader är aktuella nu eller , finns inget behov av att bolaget skall företa uthyrningar med tomträtt. Som ovan framhållits skulle en del insatser kunna göras när det gäller att utveckla från turism- och rekreationssynpunkt som man sänker statens årliga kostnader för kanalen. Det nyssnämnda riksdagsbeslutet måste därför omprövas. Statens intressen måste helt eller i andra hand till huvudsaklig del avvecklas. Om staten även skall svara för ett visst medelstillskott, måste sådana beslut enligt vår bestämda mening kombineras med bestämda krav som tvingar fram kostnadsbesparande aktiviteter från bolagets sida. Den nuvarande uppläggningen fyller ingalunda en dylik funktion. har kommunerna i , och gemensamt arbetat med att upprätta en översiktlig plan för området kring kanalen. Ett av syftena med planeringen är att klargöra förutsättningarna för att skapa ett mångsidigt och attraktivt turistområde med som bas. Resultatet av detta arbete presenterades . Därefter har nämnda kommuner tillsammans med och kommuner påbörjat arbetet med ett utvecklingsprogram inom hela det primära rekreationsområdet, inkluderande med sin nationalpark. I den nämnda generalplanen visas hur olika markanvändningsintressen kan samordnas och hur enskilda platser, områden, kommunikationer m. m. kan ge ökat utbyte för friluftsliv och turism i kanalområdet. Från regionalpolitisk synpunkt är all sådan verksamhet av mycket stor betydelse. Ett nytt kanalbolag med den förändrade ägarstruktur som vi förordat i motionen borde i samarbete med kommunerna, landstingen, organisationer, föreningar och många andra intressenter kunna åstadkomma goda attraktioner för såväl svenska som utländska turister. Landskapets skönhet och mångformighet, liksom det omgivande landskapets uråldriga kulturbygder, är väsentliga delar av kanalområdets dragningskraft, som rätt utnyttjade inrymmer en god utvecklingspotential för svensk turism. Med åberopande av vad som ovan anförts hemställer vi att hos regeringen anhåller om förslag till åtgärder angående AB Kanalbolag i enlighet med vad som anförts i motionen. () ()