mot · G8022104 · 1985-01-21 00:00:00 — Sveriges skärgårdar utgör en unik naturtillgång. Med sina tiotusentals öar, , skär och fjärdar erbjuder den en strålande omväxling på naturmiljöer från lummiga vikar i innerskärgårdarna till karga klippor i havsbandet. Närheten till många stora befolkningskoncentrationer understryker skärgårdarnas vikt som rekreationsområden. mångdubblas antalet boende då sommargästerna flyttar ut till skärgården. Till detta kommer stora skaror av dagsturister och mängder av fritidsbåtar. Sommargäster och turister är viktiga för att skapa arbetstillfällen och bidrar till ett erforderligt underlag för en god service i skärgården. Det skapar dock ett hårt tryck på skärgårdens känsliga naturmiljöer. För att skärgårdarna skall kunna bevaras och utvecklas till glädje för alla och till gagn för kommande generationer krävs att det finns en bofast befolkning med möjligheter till en god försörjning och en god service. Detta förutsätter i sin tur rimliga utkomstmöjligheter för skärgårdsbefolkningen, inte bara utan året runt. En rad åtgärder har också vidtagits såväl från statsmakterna som från regionala och lokala myndigheter för att underlätta för skärgårdsbefolkningen och stödja utvecklingen av skärgårdsnäringen. Särskilt har glesbygdsstödet en stor betydelse. Detta har också bidragit till att en tidigare negativ befolkningsutveckling på många håll kunnat vändas till en positiv. Trots att en hel del gjorts återstår mycket för att skapa goda utvecklingsbetingelser för den bofasta skärgårdsbefolkningen. Tiden borde nu vara mogen för en ny samlad översyn av stödet till skärgårdsnäringarna. Syftet bör vara att utvärdera de stöd som utgår och föreslå olika former av förbättringar. a. kan det finnas behov av att ytterligare statliga medel ställs till förfogande för stöd åt skärgårdsföretag i form av glesbygdsstöd. Reglerna för glesbygdsstödet bör ses över med hänsyn till det speciella behovet i skärgården. Utvecklingsfonderna kan behöva förstärkta resurser för att kunna svara för en rådgivning riktad till skärgårdsföretagen i ökad utsträckning. Det bör också prövas huruvida företag verksamma på öar utan vägförbindelse kan befrias från att erlägga allmän arbetsgivaravgift. Jordbruket utgör en viktig näring i skärgården som det där har att arbeta med särskilt svåra företag. Det är givetvis av största betydelse för skärgårdens utveckling att livsmedelsutredningens förslag beträffande jordbruket inte förverkligas. Förutom en allmänt positiv jordbrukspolitik kan det krävas särskilda insatser för skärgårdsjordbruket med hänsyn till dess centrala miljövårdande roll. a. bör ett särskilt bidrag till skärgårdsjordbruket för landskapsvårdande insatser övervägas. 1 1984/85.3 sami. gårdsjordbrukare att skaffa sig kompletterande utbildning i jordbruk, trädgårdsodling, landskapsvård i särskilt studiestöd bör förbättras. Giftfri odling i skärgården bör stimuleras genom rådgivning och stödinsatser. Fisket är den andra traditionella huvudnäringen i skärgården. Den förda fiskepolitiken har därför stora konsekvenser för skärgårdsbefolkningen. Det är viktigt att samhällets stöd till fiskenäringen i ökad utsträckning tar hänsyn till det mera småskaliga kustnära fisket som är av särskild betydelse för skärgårdsbefolkningen. Förslaget att släppa handredskapsfisket fritt på ostkusten, i allmänhet utan ersättning till fiskevattensägarna, måste givetvis avvisas. Ett fredningsdygn bör införas i anslutning till veckändan för att motverka överfiskning. Möjligheterna att utveckla fiskförädling och fiskberedning på ostkusten bör prövas i samarbete med fiskets ekonomiska föreningar. Utveckling av fiskodling och annat s.k. vattenbruk kan bli ett positivt tillskott till skärgårdsnäringarna om den planeras på ett riktigt sätt. En viktig utgångspunkt måste vara att fiskodlingen skall bli en binäring till den bofasta skärgårdsbefolkningen. Därmed kan den ge förbättrade försörjningsmöjligheter i kombination med t. ex. jordbruk och fiske. Om fiskodlingsverksamheten däremot kommer att domineras av stora företag, som det redan finns en tendens till, skulle detta kunna få direkt negativa effekter för skärgårdarna. Eftersom en given kuststräcka av miljöskäl endast kan bära ett begränsat antal fiskodlingar är det viktigt att för stora anläggningar inte tillåts, och tillstånden i första hand förbehålls bofasta skärgårdsbor. Det är också viktigt att fiskodlingarna prövas ur marknadssynpunkt så att odlingarna inte skapar en olycklig konkurrens med fisket. Det är också nödvändigt med noggrann miljö- och hälsokontroll så att fiskodlingarna t. ex. inte leder till spridning av fisksjukdomar. Om fiskodlingarna får utvecklas efter dessa riktlinjer kan det innebära ett mycket värdefullt tillskott till försörjningsmöjligheterna i skärgården och de är därför värda ett ordentligt samhälleligt stöd. Samhällets stöd till fiskodlingsverksamhet bör innefatta såväl lånemöjligheter som rådgivning och utbildning. Hemslöjd, hantverk och hemförädling av livsmedel är traditionellt viktiga binäringar i skärgården. Det är viktigt att goda möjligheter skapas till ekonomiskt stöd, rådgivning och utbildning också för den typen av verksamheter. Den tekniska utvecklingen gör det möjligt att centralisera många verksamheter. a. borde det med hjälp av modern data- och kommunikationsteknik vara möjligt att decentralisera utförandet av arbetsuppgifter inom exempelvis statliga myndigheter, landsting och kommuner till skärgården. Likaså borde det gå att decentralisera såväl administrativa arbetsuppgifter som viss produktion i form av legoarbeten till skärgården. Samhällets möjligheter att medverka i förmedlingen av den typen av arbetsuppgifter bör närmare prövas. Idén att underlätta arbetsgemenskap och samarbete mellan människor som arbetar åt olika arbetsgivare i s. k. grannskapscentraler bör särskilt prövas i detta sammanhang. Trafikförsörjningen året runt är naturligtvis av största betydelse för den bofasta skärgårdsbefolkningen och för skärgårdsnäringarna. Det statliga stödet till transporter av tyngre gods måste permanentas. Likaså bör en inventering av befintliga bensinstationer och bensinpumpar göras med förslag till olika åtgärder för att bibehålla dessa för framtiden. Turistnäringen har naturligtvis fått en växande betydelse för skärgårdens befolkning. En viktig inkomstkälla för många skärgårdsbor är att hyra ut fritidshus. Den senaste fastighetstaxeringen har dock lett till fullkomligt orimliga resultat. Genom skyhöga taxeringsvärden i skärgården är uthyrningsverksamheten knappast lönsam längre. De orimliga taxeringsvärdena drabbar också skärgårdsbornas egna bostäder hårt. Att taxera upp t. ex. en fiskares bostad därför att han har utsikt över sin arbetsplats, havet, tyder på en fullständigt bristande förståelse för skärgårdsbornas livsförhållanden. Åtgärder måste därför vidtas för att lindra de skattemässiga effekterna för den bofasta skärgårdsbefolkningen. Det finns också anledning att starkt förenkla reglerna för uppförande av permanentbostäder i skärgården. Med hänvisning till vad som anförts föreslår vi att beslutar att hos regeringen hemställa om en utredning om samhällets stöd till skärgårdsnäringarna med beaktande av vad som anförts i motionen. () () ()