ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G902137 · 1985-11-19 00:00:00 — Motion till 1985/86:137 och giltighet av lagen mot skatteflykt (prop. 1985/86:49) Skatteflykt, i dess olika former, skapar orättvisa mellan människor. Om det skall vara möjligt att upprätthålla en god samhällsordning med gemenskap och sammanhållning mellan människorna måste vi också ha ett fungerande skattesystem. Skatteflykt måste därför effektivt bekämpas. Generalklausulen i skattelagstiftningen kan ses som en försöksverksamhet. Dess syfte var i första hand allmänpreventivt, dvs. existensen av lagstiftningen skulle avhålla från dispositioner vars enda och uteslutande syfte var att undgå skatt. Vid utformandet av en sådan lagstiftning har vi från sida varit angelägna om att tillgodose den enskildes rättssäkerhet. Det är bl. a. mot denna bakgrund vi kritiserat den förändring av lagen som socialdemokraterna genomförde efter regeringsskiftet . Justitiekanslerns utvärdering av generalklausulen redovisas i proposition 1985/86:49. Där framgår att lagen endast i fyra fall prövats i domstol. 1106 fall har förhandsbesked begärts från . JK:s slutsats är: Det föreliggande materialet torde inte tillåta några egentliga slutsatser rörande den effekt som lagen mot skatteflykt kan ha haft. Tillämpningen synes inte ge stöd för något påstående att rättssäkerhetsintressen trätts för nära. För vår del måste vi konstatera att lagen mot skatteflykt inte påverkat människors attityder i denna fråga. Den bild som målas upp är att skattelagstiftningen gynnar dem som har kapital och kunskap och missgynnar dem som är mera inriktade på sitt praktiska arbete än på sina ekonomiska dispositioner. I massmedia framställs belysande exempel i båda dessa fall. Kampen mot skatteflykt måste föras effektivt. Enligt vår mening går det inte att dra några egentliga slutsatser av generalklausulens betydelse med utgångspunkt från dess hittillsvarande tillämpning. Ett skäl härtill är att socialdemokraterna inte tillät lagen att ha sin ursprungliga utformning . Av JK:s genomgång framgår den olägenhet som förändringen i sig innebar utöver rättssäkerhetsaspekterna. Enligt vår mening är det rimligt att klausulen återfår den utformning den hade års beslut. Med denna utformning blir det möjligt att nå en tillämpning som kan utvärderas och prövas såväl vad gäller dess direkta tillämpning i skilda rättsfall som dess allmänpreventiva betydelse. En sådan lagstiftning riskerar inte att på samma sätt som den nuvarande komma i konflikt med den enskildes rättssäkerhet. Det får ankomma på vederbörande utskott att utforma lämplig lagtext. Med stöd av det anförda hemställs 1. att beslutar att med ändring av proposition 1985/86:49 ge lagen mot skatteflykt den utformning den hade års beslut, 2. att - om yrkande 1 avslås - beslutar att avslå proposition 1985/86:49. () ()
mot · G902138 · 1985-11-19 00:00:00 — Motion till 1985/86:138 m. fl. Fortsatt giltighet av lagen mot skatteflykt (prop. 1985/86:49) I proposition 1985/86:49 föreslås att den s. k. generalklausulen i skattelagstiftningen förlängs att gälla t. o. m. . Klausulen innebär att förhållandet mellan de enskilda medborgarna och det offentliga vad beträffar tillämpningen av skattelagar förändras till det offentligas förmån. Förfaranden som tillkommit i avsikt att uppnå skatteförmåner men som är helt i överensstämmelse med gällande lagstiftning kan komma att betraktas som ogiltiga vid beräkning av skatt. Förfaranden som visserligen strider mot lagens bokstav, men som enligt lagstiftarens intentioner borde godtas, kommer emellertid även i fortsättningen att betraktas som ogiltiga. Det offentliga får möjlighet att bortse från gällande skattelagstiftning medan den enskilde medborgaren har att strikt följa lagen. Denna obalans är enligt vår mening inte rimlig. Moderata samlingspartiet har i en partimotion yrkat avslag på propositionen. Skulle giltighetstiden för lagen mot skatteflykt ändå komma att förlängas bör en omvänd generalklausul införas, så att balansen mellan den enskilde och det offentliga i någon mån upprätthålls. En sådan omvänd generalklausul bör innebära att skattemyndigheterna vid beräkning av skatt alltid skall utgå från det för den skattskyldige mest gynnsamma förfarandet. Det bör också bli möjligt att till den skattskyldiges förmån avvika från gällande lag vid beräkning av skatt i de fall dess verkan kan anses vara i strid med lagstiftarens intentioner. Mot bakgrund av det anförda hemställer vi att hos regeringen begär förslag till en omvänd generalklausul i enlighet med vad som anförs i motionen. () () () () ()
mot · G902143 · 1985-11-19 00:00:00 — m. fl. Förbud mot införsel av jordbruksvaror från , m. m. 1985/86:52) I Sydafrikapropositionen om en översyn av lagen mot nyinvesteringar i uttalade regeringen att företagens möjlighet till dispens från investeringsförbudet inte skall uppfattas som garanti för överlevnad. Detta blev också beslut. Propositionen hävdade att det krävs en särskild beredskap från regeringens sida som kan medge ett snabbt ingripande för att avveckla den svenska företagsamheten i för den händelse situationen där skulle drastiskt förändras. Sedan propositionen skrevs har situationen i drastiskt förändrats. har inneburit en ytterligare upptrappning i den vita minoritetens våld mot den svarta majoriteten. Apartheidregimen tycks alltmer desperat, och i och med undantagstillståndet och massarresteringarna av ledande apartheidmotståndare har dessutom förutsättningarna att med fredliga medel protestera mot apartheidsystemet begränsats. har den internationella opinionen genomgått en dramatisk förändring. Allt fler länder har följt exempel när det gäller skärpta sanktioner mot . Motståndet har inte enbart tillvuxit i världens parlament utan fler och fler enskilda människor har gjort sin stämma hörd i protest mot apartheidsystemet. beslöt att uppmana medlemsstaterna att vidta konkreta åtgärder mot . Allt detta sammantaget innebär att situationen i nu har drastiskt förändrats. Detta skulle kunna motivera den avveckling av svensk företagsamhet i som fanns förutsedd i propositionen. Därför bör uttala att regeringen inte avser att bevilja dispenser för svenska företags investeringar så länge det råder undantagstillstånd i . I propositionen föreslås ett förbud mot införsel av jordbruksvaror från . Detta skulle vara förenligt med : s stadgar i och med att man i jordbrukssektorn i använder ett stort antal fångar i arbetet, vilket motiverade särskilda åtgärder från sida. Det är befogat enligt vår mening att regeringen utöver detta inom aktualiserar frågan om en stadgeändring som skulle möjliggöra handelssanktioner med från enskilda stater. I det nuvarande läget borde det vara möjligt att komma överens med övriga medlemsländer i om att i stadgan skriva in en möjlighet att rikta handelssanktioner mot just . har fattat beslut både om bindande sanktioner och om rekommendationer till medlemsländerna att vidta vissa inskränkningar i sitt ekonomiska utbyte med Dessa beslut innebär klara avsteg från de allmänna principerna om frihandel. har inte i något annat fall än rekommenderat inskränkningar i handeln. Därför är det väl motiverat att ta upp frågan om en undantagsparagraf, med särskild inriktning på , till behandling i . När den nya GATT-rundan påbörjas har ett naturligt tillfälle att ta upp frågan. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att uttalar att dispenser från lagen om investeringsförbud i för svenska företags investeringar inte bör beviljas så länge som det råder undantagstillstånd i , 2. att uttalar att regeringen inom , med åberopande av den position intagit, aktualiserar frågan om en stadgeändring som skulle möjliggöra handelssanktioner mot från enskilda stater. () ()
mot · G902145 · 1985-11-19 00:00:00 — Motion till 1985/86:145 m. fl. Förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /86 (prop. 1985/86:25) Borrningar i Siljansområdet efter djupgas är nödvändigt för att skapa klarhet om det finns gas i området. i Siljansringen är av nationellt intresse. En gasfyndighet kommer att vara till nytta för en stor del av landet. Staten borde därför dels för att det är ett nationellt intresse och inte i första hand ett regionalt och lokalt intresse, dels för att trygga samhällsintresset mot privata och utländska intressen, bekosta prospekteringskostnaderna i sin helhet på 150 milj. kr. hade från början räknat med att själva satsa . I regeringens förslag till sätts nu ett tak för ekonomiska engagemang. Av de 150 miljoner som projektet kostar är insats 52 milj. kr. och då skall inräknas de 22 milj. kr. som i lovat gå in med för att få utnyttja de vetenskapliga resultaten. skall bilda två bolag, ett kommanditbolag som skall svara för provborrningarna och ett aktiebolag som senare skall stå för produktionen av gas. Utöver insats på 150 milj. kr. (30 milj. kr. har redan inbjudit kommuner och privata intressen att teckna andelar i projektet. Kommunernas reaktion är splittrad. Flera kommuner har tackat nej och hänvisat till ett högt risktagande och att det inte är en angelägenhet. i Siljansringen är utan tvekan av stort nationellt intresse. bör därför svara för hela engagemanget i gasprojektet. Därmed skulle samhällsinflytandet helt säkras över en naturfyndighet. bör därför besluta att i sin helhet täcker finansieringsbehovet av djupgasprojektet på 150 milj. kr. Därmed befrias vattenfallsverket från att bilda de två bolagen, där bl. a. privata intressenter skulle ingå. Under hänvisning till det anförda och med anledning av proposition 1985/86:25 föreslås att som sin mening ger regeringen till känna att prospek teringen och utvinningen av djupgas i Siljansområdet skall i sin helhet Mot. 1985/86:145 finansieras genom . (vpk) (vpk)
mot · G902146 · 1985-11-19 00:00:00 — Motion till 1985/86:146 och om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /86 (prop. 1985/86:25) Avtalet mellan och Bålforsens kraftaktiebolag Principiellt är kommunisterna av den åsikten att samhället skall ha ett dominerande inflytande över produktion, distribution och hushållning med energin. Det avtal som preliminärt träffats mellan BÅKAB och har inte det innehållet att det stämmer överens med vpk:s synsätt i dessa frågor. Förslaget till bytesavtal innebär att vattenfallsverket avstår från krafttillgångar om 395 GWh utbyggd vattenkraft. I gengäld får vattenfallsverket 375 GWh utbyggd vattenkraft. Någon mellanlikvid utgår inte. Det innebär således en betydande förlust för vattenfallsverket. Affären är också ur en mera renodlat affärsmässig bedömning förkastlig. Förlusten kan beräknas till minst 30 milj. kr. under förutsättning att inte exploateras. Genom ovannämnda bytesaffär tillförsäkrar sig vattenfallsverket majoritetsandel av i . Den beräknas enligt propositionen motsvara minst 55 GWh. Detta är outbyggd vattenkraft. kommunisterna har vid de tillfällen då behandlat frågor om kommande tillskott från vattenkraftsutbyggnad hävdat att inte skall byggas ut för vattenkraftsproduktion. Förslaget till avtal har uppenbarligen främst kommit till för att snabbt få i gång en vattenkraftsproduktion i . Vpk kan inte acceptera ett förslag som underlättar en utbyggnad av och yrkar därför avslag på regeringens framställning om bemyndigande att teckna det ovan nämnda avtalet. Mot bakgrund av vad som ovan anförts föreslås att beslutar avslå proposition 1985/86:25 vad avser bemyndigande för regeringen att godkänna det mellan och Bålforsens kraftaktiebolag träffade avtalet om byte av krafttillgångar.
mot · G902148 · 1985-11-19 00:00:00 — Motion till 1985/86:148 m. fl. Förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /86 (prop. 1985/86:25) Bidrag till vissa studiesociala ändamål För produktion av studielitteratur till synskadade högskolestuderande disponerar Talboks- och ett reservationsanslag för /86 på . Anslaget är ett reservationsanslag. var detta anslag ett förslagsanslag. Då beslut fattades om att föra över medlen till reservationsanslag uttalade socialförsäkringsutskottet att utskottet förutsätter därvid att i den mån föreslagna medel inte visar sig vara tillräckliga för ändamålet regeringen återkommer till med förslag om ytterligare medelstilldelning. De anslagna medlen var redan intecknade vid höstterminens början . TPB inkom därför med begäran om tilläggsanslag på . Inom den ramen skall behovet av studielitteratur för forskarstuderande tillgodoses. TPB har också begärt att inom denna ram få inköpa en Kurzweil läsmaskin. I förslag om tilläggsbudget I /86 föreslår regeringen att TPB anvisas ett reservationsanslag på . Konsekvensen av att TPB ej beviljas begärt tilläggsanslag blir att synskadade forskarstuderande ej kan få studielitteratur och att TPB ej heller kan inköpa läsmaskinen. Den s. k. Kurzweil-läsmaskinen kan genom att till syntetiskt tal översätta det skrivna språket öka tillgängligheten av litteratur för synskadade. Enligt ett av fattat beslut skall landstingen svara för alla hjälpmedel, även de som behövs för att tillgodogöra sig undervisning. Förmodligen är det mot den bakgrunden som regeringen ej beviljar medel för läsmaskinen. Hjälpmedel förskrivs av landstingen efter individuell prövning. Den här avsedda läsmaskinen skall ej brukas av en speciell studerande. Den skall disponeras av TPB och stå till förfogande efter behov. Under sådana förhållanden kan landstingen knappast anses skyldiga att bekosta hjälpmedlet. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att till Bidrag till vissa studiesociala ändamål på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /86 anvisa ett Margö (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G902149 · 1985-11-19 00:00:00 — Motion till 1985/86:149 . m. fl. Förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /86 (prop. 1985/86:25) Under elfte huvudtiteln : Bostadsförsörjning m. m., föreslår regeringen att på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /86 anvisas ett förslagsanslag av . Av dessa medel hänför sig . till för granskning av alla ärenden som fått slutligt beslut om ombyggnadslån . Syftet sägs vara att återkräva för mycket utbetalda lån och räntebidrag. Det är givetvis viktigt med en noggrann kostnadskontroll men vi anser att denna granskning rimligen borde ingå som ett led i normala arbetsuppgifter. Vi yrkar därför avslag på regeringens förslag att till för fortsatt granskning anvisa . för innevarande budgetår. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att till på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /86 anvisar ett med . minskat förslagsanslag av . () ()
mot · G902150 · 1985-11-19 00:00:00 — Motion till 1985/86:150 om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /86 (prop. 1985/86:25) I regeringens proposition 1985/86:25 med förslag om tilläggsbudget tas under avsnitt D 6 upp ersättning till kommunerna för åtgärder för flyktingar. Här diskuteras möjligheter för att förbättra flyktingmottagandet. Bland de flyktingar som söker och erhåller asyl i finns många som i sina hemländer torterats. För att lindra den psykiska belastning som följer på den tortyr man utsatts för, krävs ett speciellt behandlingsarbete. I har man funnit behandlingsformer som visat sig ge goda resultat, och det finns erfarenheter från många andra länder som visat att man klarar att rehabilitera även svårt skadade människor. I finns i ett sjukhem som varit sanatorium. Här finns stora lokaler som är nyrenoverade och i gott skick. Det finns arbetskraft som är mycket lämpade för att delta i ett behandlingsarbete för tortyroffer. Lägenheter finns i nära anslutning till sjukhemmet, som ligger i en lugn miljö med goda möjligheter till rekreation både sommar och . Närheten till i möjliggör att experthjälp när det gäller såväl psykiska som fysiska problem finns inom nära räckhåll. Även för de s. k. kvotflyktingarna som tas emot vore en rehabilitering möjlig i . Dessa flyktingar är ofta handikappade och har även svåra psykiska problem efter långa vistelser i flyktingläger. Mot bakgrund av det anförda hemställer jag att beslutar att utreda möjligheten att i inrätta en enhet för vård och rehabilitering av tortyroffer och handikappade bland flyktingar.
mot · G902151 · 1985-11-20 00:00:00 — Motion till 1985/86:151 och om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /86 (prop. 1985/86:25) och BÅKAB har träffat ett avtal om byte av vissa krafttillgångar. I propositionen föreslår regeringen att godkänner detta avtal. Bytet innebär bl. a. att blir den dominerande fallhöjdsinnehavaren i och därmed får ett avgörande inflytande på älvens utbyggnad. Vi delar i princip uppfattningen att det är bra att fallrättigheter samordnas, men självfallet bara om den aktuella älven skall byggas ut. Enligt vår uppfattning skall emellertid inte byggas ut - den ingår tvärtom bland de älvar/älvsträckor som vi anser måste lagstiftningsvägen skyddas mot utbyggnad. Vi kan alltså inte acceptera propositionens förslag i denna del. Vi finner det anmärkningsvärt att regeringen som ett tydligen dominerande motiv för förslaget anför den sysselsättningsökning som skulle bli följden av en utbyggnad av . Enligt vår uppfattning bör självfallet energipolitiska behov av elkraften ges större vikt, och där anser vi att behovet av elkraft kan tillgodoses utan en utbyggnad av . Med hänvisning till ovanstående hemställs att avslår regeringens begäran om bemyndigande att godkänna avtalet mellan vattenfallsverket och BÅKAB om byte av krafttillgångar i vad avser .
mot · G902156 · 1985-11-20 00:00:00 — Motion till 1985/86:156 m. fl. Förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /86 (prop. 1985/86:25) Utbildning för tekniska yrken I utbildningsutskottets betänkande 1984/85:25 aktualiserades frågan om resurstillskott för den tekniska utbildningen. Redan då kunde utskottet peka på en utveckling med ett kraftigt ökat antal studerande som dock inte motsvarades av tillräckliga resurstillskott. Utskottet skrev bl. a. följande: En utveckling med minskade reella resurser per studerande ökar risken för sänkt kvalitet i utbildningen. En sänkning av resurserna per studerande måste undvikas. Den leder eljest till att högskolorna tvingas avstå från åtgärder som behövs för att förbättra studieresultaten och öka examinationen. Mot denna bakgrund gav regeringen till känna att det dels krävdes mer långsiktiga åtgärder som borde komma till uttryck i den kommande budgetpropositionen, dels ökade anslag under innevarande budgetår. som sedan förflutit har ytterligare larmsignaler kommit från såväl lärare som studerande vid de tekniska högskolorna. Även UHÄ har i sin anslagsframställan vitsordat behovet av ytterligare medelstillskott. gör för sin del den bedömningen att det av regeringen föreslagna beloppet 10 milj. kr. som tilläggsanslag under rubriken . Utbildning för tekniska yrken är otillräckligt. Den kvalitetsmässiga förstärkning av civilingenjörsutbildningen som är nödvändig kräver naturligtvis ett långsiktigt uppbyggnadsarbete som inkluderar resursförstärkning, vissa reformer av utbildningens uppläggning och åtgärder för att göra doktorandutbildning och lärartjänster mer attraktiva. Mot den bakgrunden anser vi det nu erforderligt med ett tilläggsanslag under D 8 på 20 milj. kr. för att möta det mest akuta åtgärdsbehovet. Vi vill därför tillföra ytterligare 10 milj. kr. Dessutom bör ge berörda organ ett bemyndigande att redan nu göra beställningar av utrustning så att den kan nyttjas i undervisningen . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att till Utbildning för tekniska yrken på tilläggsbudget I till statsbudgeten /86 anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag om , 2. att beslutar bemyndiga regeringen att medge utrustningsbeställningar på ett sådant sätt att utrustningen kan utnyttjas i undervisningen . () () () () () ()
mot · G902166 · 1985-11-19 00:00:00 — Motion till 1985/86:166 m. fl. Tandläkares anslutning till den allmänna försäkringen (prop. 1985/86:51) Det är nödvändigt att samhället rensar bort regler och bestämmelser som inte längre fyller en praktisk funktion. Tyvärr har inte reglerna beträffande tandläkare anpassats efter utvecklingen. I detta avseende brister också förevarande proposition. I en trepartireservation (m, c, fp) till socialförsäkringsutskottets betänkande 1984/85:7 framhölls: Enligt utskottets mening finns det inte något motiv för att nu förlänga etableringsbegränsningen för privattandläkare. Det ursprungliga syftet med etableringskontrollen att tillförsäkra barn och ungdom en fullgod tandvård är uppnått. Det därefter angivna syftet att förbättra den regionala balansen av tandvårdsresurserna har enligt utskottets mening icke infriats genom de generella etableringsreglerna. Därtill kommer att en överdimensionerad tandläkarutbildning redan har medfört ett tandläkaröverskott eftersom landstingen av ekonomiska skäl inte kan bereda alla nyutexaminerade sysselsättning. För privattandläkare, liksom för andra företagare som driver egenrörelse, gäller att verksamheten måste löna sig. Detta är enligt utskottets mening en tillräcklig garanti mot överetablering på vissa orter. Även av samhällsekonomiska skäl anser utskottet att det bör råda en fri etableringsrätt för tandläkare. Vi kvarstår vid denna uppfattning. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar att med avslag på proposition 1985/86:51 införa fri etableringsrätt för tandläkare. () () () () () ()
mot · G902168 · 1985-11-13 00:00:00 — m. fl. Ändrad beskattning av gasol (prop. 1985/86:53) Regeringen föreslår i proposition att skatten på gasol som används för annat ändamål än motordrift och stadsgasframställning skall höjas . Detta skall ske i två steg. kommunisterna har tidigare, bl. a. i motion med anledning av regeringsproposition om ändringar i energibeskattningen, föreslagit att skatten på naturgas och gasol skall motsvara endast en fjärdedel av skatten på olja. Socialdemokrater och moderater röstade den gången igenom att skatten skall utgöra tre fjärdedelar av skatten på olja. kommunisterna avvisar även regeringens förslag. Det är inte rimligt att bränslen med så stora nackdelar ur miljösynpunkt som kol och olja inte skall skilja sig mera från gasol än vad som här föreslagits. Gasol och naturgas har överlägsna egenskaper när det gäller renhet och därmed mindre negativ inverkan på miljön än exempelvis kol och olja. Med vårt förslag om en skattesats för naturgas och gasol som uppgår till en fjärdedel av skatten på olja skulle skatten nu bestämmas till . Med det anförda föreslås att beslutar att skatten på naturgas och gasol för annan användning än motordrift och stadsgas bestäms till . per ton att gälla fr. o. m. . (vpk) (vpk) 1 1985186.3 sami.
mot · G902169 · 1985-11-19 00:00:00 — Motion till 1985/86:169 m. fl. Ändrad beskattning av gasol (prop. 1985/86:53) I propositionen fullföljer regeringen den linje som senast presenterades i samband med proposition 1984/85:64. Den innebär att det egentligen inte finns någon bärande princip för hur beskattningen av energi skall utformas. Kolskatten skall, i etapper, höjas till att motsvara cirka hälften av skatten på olja; naturgasskatten skall vara tre fjärdedelar av skatten på olja och skatten på gasol föreslås nu successivt höjas till samma nivå som skatten på naturgas. Den mervärdeskatt som tidigare togs ut för inhemska bränslen, ved och torv, har däremot helt avskaffats. Den nuvarande energibeskattningens utformning kännetecknas av principlöshet. Regeringen låter kortsiktiga hänsyn och speciella intressegrupper styra utvecklingen. De konkreta förslagen till nya skattesatser framstår följdriktigt som nyckfulla beräkningar och vittnar om en övertro på statsmaktens förmåga att rätt kunna styra enskilda investeringsbeslut. Som vi har framhållit, senast i motion 1984/85:195, förordar vi en övergång till mervärdeskatt på energiområdet kombinerad med en särskild energineutral punktskatt på en förhållandevis låg nivå. Energiskattesatserna skall inte styra energianvändningen. De skall vara energineutrala. De statliga styrmedlen på energiområdet är alltför omfattande och detaljerade. För att rationella investeringsbeslut skall kunna fattas av industrier, kommuner och enskilda energikonsumenter måste skillnader i marknadspriser mellan olika energislag slå igenom i konsumentledet. De aktuella förslagen om höjda skatter på gasol befrämjar på intet sätt en övergång till en energineutral beskattning. Förslaget i propositionen avstyrks därför. Med stöd av vad som ovan anförts hemställs 1. att avslår proposition 1985/86:53, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i Mot. 1985/86:169 motionen anförts om principerna för den framtida energibeskatt () ()