ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G802445 · 1985-01-16 00:00:00 — Per m. fl. Jättebjörnlokan eller jättelokan, Heracleum Mantegazzianum, är en från i introducerad växtart. Den har införts som prydnadsväxt via plantskolor och fröförsäljning. I södra och förökar sig arten spontant via fröspridning, och den finns numera utefter vägar, diken, i trädgårdar och parker, där den odlas. Genom sin anmärkningsvärda storlek, både till höjd (2-3 m) och i övrigt med främst stora blad, så tränger arten undan all annan vegetation. Det bildas tämligen ensartade bestånd som, om de får utvecklas fritt, expanderar år . Plantans växtsaft innehåller furocoumarin som är starkt fototoxiskt, dvs. kombinationen av växtsaft och solljus på hud ger upphov till kraftiga och svårläkta smärtande hudutslag och ibland hög feber. Vissa undersökningar indikerar att detta kan övergå i permanenta eksemartade utslag. Den spontana förekomsten skapar redan nu problem eftersom naturlig vegetation i övrigt trängs undan. Vidtas inga åtgärder tyder mycket på att detta problem kommer att öka med tiden, beroende på förmåga att expandera över stora ytor. Förekomsten utefter vägar och stigar i kombination med dess giftighet är ett klart faromoment. Det är ofta barn som drabbas då växten dess värre förekommer rikligt inom lekområden men även för att dess storlek gör den intressant för barn. Mot bakgrund av de uppenbara olägenheterna med förekomst, såväl ur naturvårds-, friluftslivs- och hälsosynpunkt som det faktum att arten saknar naturliga konkurrenter och fiender samt saknar hemortsrätt inom landet borde leda till att arten skall bekämpas så långt möjligt. Inom några kommuner har lokala bekämpningsaktioner genomförts med gott resultat. Dessa har i huvudsak inneburit att blomställningen huggits av strax efter blomningen men innan fröbildningen slutförts. Därefter har en liten mängd flytande bekämpningsmedel applicerats direkt i stjälkarna. På detta sätt har den bekämpade plantan fåtts att vissna ned och försvinna. Lokala och regionala aktioner må vara framgångsrika men utan en central samordning och ledning av heltäckande insatser inom de delar av landet som har jättebjörnloka kan inte ett slutmål anses vara uppnått. I detta syfte måste i första hand en detaljerad kartläggning av björnlokans förekomst göras. Först därefter kan, och på grundval av en sådan kartläggning, en heltäckande aktionsplan utarbetas och genomföras. Det får därför anses som angeläget att en kartläggning av förekomsten av jättebjörnloka m. m. genomförs i detta syfte. Med hänvisning till vad som ovan angivits hemställs att begär att regeringen tar initiativ syftande till att genomföra en heltäckande aktion mot björnloka m. m., i enlighet med vad som anges i motionen. () () () ()
mot · G802448 · 1985-01-15 00:00:00 — Per och för ett förbättrat låsskydd Genom lag föreskrivs att yrkesmässig försäljning av dyrkverktyg får bedrivas endast efter tillstånd av polismyndighet (1979:357). Regleringen syftar till att minska riskerna för att verktygen kommer till brottslig användning. Därmed har delvis låsutredningens förslag i betänkandet Konsumentskydd på låsområdet (SOU 1975:19) tillgodosetts. Det är en nödvändig uppgift att genom olika insatser bringa ned inbrottsfrekvensen bl. a. genom ett förbättrat låsskydd. Det är därvid angeläget att ägna speciell uppmärksamhet åt låsservicesektorn. Frågan bör ses i ett konsumentpolitiskt perspektiv. Säkerhetsaspekter bör väga tyngre än näringspolitiska. Bortsett från den ovan angivna lagen om yrkesmässig försäljning av dyrkverktyg och den anslutande författningen (1979:357358), så finns inga regler för sakområdet. Det får anses som otillfredsställande att samhälllet inte har fastställt regler för hur denna verksamhet skall bedrivas eller inte kontrollerar de yrkesutövare som installerar låsanordningar, reparerar lås eller tillverkar nycklar. Det är angeläget att de seriöst verksamma kan få tillgång till ett objektivt kontrollsystem. Ett sådant behöver nödvändigtvis inte innehålla moment som obligatorisk auktorisation, även om detta inte kan uteslutas för att säkerställa erforderlig trygghet till liv, hälsa, säkerhet, skydd och personlig integritet. Mot bakgrund av låsutredningens betänkande (SOU 1975:19), Konsumentskydd på låsområdet, , rekommendation nr 26/1980 m. m., bör regeringen ges i uppdrag att lägga fram ett förslag till lag om lås m. m. i huvudsaklig överensstämmelse med vad som anges i denna motion. att begär att regeringen lägger fram förslag till lag om lås m. m. i enlighet med vad som anges i denna motion. P.O. () ()
mot · G802449 · 1985-01-15 00:00:00 — m. fl. Svensk konfektionsindustri har upplevt en mycket kraftig nedgång, framför allt på grund av lågprisimport, som de svenska varorna inte kunnat konkurrera med. En del av branschen är skinnindustrin, som kanske än kraftigare än övrig beklädnadsindustri minskat produktionen i och snart bara utgör en liten spillra av vad den varit. finns förmodligen inte mer än ca 250 yrkeskunniga skinnsömmare i hela landet, varav ca 200 i . Detta är inte ens en tiondel av vad som fanns . Även garveribranschen är på en mycket låg nivå, förmodligen under 175 anställda. I ett krisläge är det angeläget med egen försörjning av skilda slag. Skinn är en naturprodukt som bör tas till vara och utvecklas inte minst för användning i krislägen, då det säkert inte finns samma tillgång som till syntetiska material. Material som vi nu i hög grad förlitar oss till. Skall försörjningen fungera i ett krisläge, måste kunskaper och kapacitet finnas också i normala tider. När det gäller landets tillverkning av skinnkläder börjar situationen bli sådan att man på allvar måste ifrågasätta om det går att behålla erforderliga kunskaper. Enligt vår uppfattning skulle det ur beredskapssynpunkt behövas ett ordentligt stöd till de företag som finns kvar, dels för att garantera yrkeskunskapen, dels för att klara produktutvecklingen. Det borde därför vara naturligt att svensk skinnindustri tillfördes överstyrelsen för ekonomiskt försvars överinseende och finge stöd på samma villkor som tekobranschen i övrigt. Stödbeställningar borde ske framåt, så att en viss branschstorlek kunde garanteras som utbildningsinsatser sattes in. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om insatser för att svensk skinnindustri kan överleva och att skinnindustrin förs in under de branschområden som finns under överstyrelsen för ekonomiskt försvar. () () () BO () () ()
mot · G802450 · 1985-01-14 00:00:00 — Stödområdesplaceringen av vissa kommuner i är landets mest industrialiserade län. som länet håller på att utvecklas till att bli en avfolkningsbygd. Den värst utsatta i hela landet. Av industridepartementet redovisade siffror ger denna dystra och djupt oroande bild av . Perioden 19841990 väntas länet tappa närmare 8 000 invånare. Inte ens visar en så negativ bild i fråga om befolkningsutvecklingen. Även sysselsättningsläget utvecklas negativt för . Närmare 5 000 arbetstillfällen går förlorade . Denna utveckling är en följd av näringslivsstrukturen i länet. När började få problem så kunde man inte, som i många andra län, låta en omfattande offentlig sektor suga upp den överblivna arbetskraften. Detta är en av förklaringarna till att antalet arbetstillfällen har minskat. Sysselsättningssituationen och befolkningsutvecklingen följs i regel åt. Självklart är det viktigt att får en ökad offentlig verksamhet om man skall klara sysselsättningen. Denna utveckling måste helt tillfalla den statliga sektorn. Att kommuner och landsting skulle kunna öka sin verksamhet i en omfattning som ger betydligt fler arbetstillfällen är inte möjligt inom överskådlig tid. Näringslivet i domineras i mycket stor omfattning av industrisektorn. Mest markant är denna dominans i kommuner som , , , och . Dessa orter har också drabbats mycket hårt, inte minst ur sysselsättningssynpunkt. Strukturrationaliseringen har farit fram som en farsot och dragit med sig en omfattande arbetslöshet. Endast om näringslivet finner det riktigt att satsa på verksamhet just i nuvarande kriskommuner så kan människorna i dessa kommuner åter börja tro . Mot den bakgrunden så är bl. a. stödområdesindelningen en viktig faktor när företagen avgör om en lokalisering till de tidigare bruksorterna kan vara ett alternativ eller inte. Vid översynen av stödområdesindelningen placerades Fagerstaregionen, , och i stödområde C. och hamnade helt utanför stödområdesindelningen. kan man konstatera att den besvärliga situationen markant förstärkts i dessa kommuner genom att ytterligare ett stort antal arbetstillfällen försvunnit. som man står mitt i en stor omstrukturering av stålindustrin. Fagerstaregionen men även och har drabbats extremt hårt av strukturomvandlingen inom industrin. Regeringen anförde i propositionen som föregick beslut om stödområdesindelningen att stora sysselsättningsminskningar i en kommun, till följd av tillbakagång inom näringsgren, bör tillmätas stor betydelse vid inplacering i stödområde. De fem kommunerna i uppfyller detta krav på ett övertygande sätt. För den fortsatta omstruktureringen och rekonstruktionen av näringslivet i , , , och betyder stödområdesplaceringen ett viktigt hjälpmedel. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att kommunerna inplaceras i stödområde B.
mot · G802453 · 1985-01-15 00:00:00 — m. fl. Slopande av MBL-förhandling vid behandlingen av regeringsärenden Med stöd av vad vi anfört i motion 1984/85:452 av m. fl. att beslutar att MBL inte skall gälla vid behandling av regeringsärenden. () () () PER () () () () () () () L. () () i
mot · G802454 · 1985-01-15 00:00:00 — Detta är ett oacceptabelt förhållande, som ger allmänheten intryck av att lagstiftare och domstolar inte menar allvar med de straff som anges i lagar och domar. Villkorlig frigivning skall betraktas som en belöning för gott uppförande och skall inte ske automatiskt innan merparten av det utdömda straffet avtjänats. Nya former för frivård, t. ex. intensivövervakning och kontraktsvård, skall prövas för att om möjligt förkorta fängelsestraffen och förhindra återfall. Människors engagemang som fosterföräldrar, övervakare och kontaktpersoner kan återföra många till ett laglydigt liv. Deras arbete är ett viktigt inslag i kriminalvården. Lika viktigt är det att den som avtjänat sitt straff får erforderligt stöd och hjälp att efter strafftiden inrätta sitt liv så att han inte på nytt hemfaller åt brottslig verksamhet. Det offentliga måste ta ett större ansvar för de dömdas rehabilitering i samhället. En viktig uppgift för staten är att skydda den enskilde till både liv och egendom. Det stora antalet våldsbrott och tillgreppsbrott mot vanliga medborgare och den omfattande skadegörelse deras hem ofta utsätts för är därför särskilt oroande. Hos socialdemokrater finns ofta uppfattningen att brott mot stat och kommun på något sätt skulle vara allvarligare än brott mot enskilda människor. Den kollektiva gemenskapen skulle vara viktigare än de individer som ingår i denna gemenskap. Denna syn är enligt vår uppfattning felaktig. Den enskilda människans förtroende och lojalitet gentemot det allmänna kan allvarligt försvagas om hon inte erfar att brott gentemot henne som individ beivras på ett sådant sätt att hon kan känna sig säker och trygg. Den känsla av rättsotrygghet som många människor känner får ytterligare näring av ett resonemang som bygger på att brott mot kollektivet anses allvarligare än brott mot enskilda. Våra förslag medför ändringar i olika lagar och det bör ankomma på utskottet att utforma erforderlig lagtext. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om vikten av att den enskildes rättssäkerhet beaktas vid stiftandet av ny lag, 2. att beslutar att ändra 8 kap. 4 § på sätt som anges i motionen, 3. att beslutar ändra narkotikastrafflagen (1968:64) i enlighet med vad i motionen anförts, 4. att hos regeringen hemställer om utredning för att analysera främmande makters industrispionage samt komma med förslag för att motverka denna brottslighet, 5. att hos regeringen anhåller om utredning i avsikt att bättra samordna polisens och tullväsendets verksamhet på sätt som i motionen angivits, 6. att beslutar att återinföra de regler som gällde före såväl beträffande antal nämndemän i tingsrätt och länsrätt som beträffande bestämmelser om omröstning i ifrågavarande domstolar, 7. att beslutar ändra och lagen om kriminalvård i anstalt (1974:203) så att den obligatoriska villkorliga frigivningen upphävs. () () () PER () () () () () () () L. () () i
mot · G802455 · 1985-01-15 00:00:00 — Motion 1984/85:455 m. fl. Avskaffande av lagen mot skatteflykt, m. m. Med stöd av vad vi anfört i motion 1985/86:454 av m. fl. 1.att beslutar att avskaffa lagen (1980:865) mot skatteflykt, 2. att beslutar att ändra bevissäkringslagen för skatte- och avgiftsprocessen (1975:1027) i enlighet med vad i motionen anförts, 3. att beslutar att avskaffa lagen (1982:1006) om avdragsoch uppgiftsskyldighet beträffande vissa uppdragsersättningar. () () () PER () () () () () () () L. () () i
mot · G802456 · 1985-01-15 00:00:00 — Motion 1984/85:456 m.fl. Förbud mot generalklausuler i viss lagstiftning Med stöd av vad vi anfört i motion 1985/86:454 av m. fl. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande att generalklausuler inte skall användas för att bestämma den enskildes skyldigheter gentemot stat och kommun. () () () PER () () () () () () () L. () () i minab/gotab 1985 79620
mot · G802458 · 1985-01-14 00:00:00 — m. fl. Inrättande av regionala samhällsfonder Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:457 föreslås 1. att hos regeringen hemställer om förslag till dels regionala fonder, dels fondernas administration och fondstyrelsernas sammansättning i enlighet med vad som anförs i motionen, 2. att uttalar sig för att av fondmedlen bör riktas direkt till de kommuner som berörts av kraftverksbyggen och sjöregleringar i enlighet med vad som anförts i motionen. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G802460 · 1985-01-15 00:00:00 — Slopande av kompensationen till upphovsrättsinnehavare i fråga om kassettinspelningar Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:459 hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om kompensation till upphovsrättsinnehavare.
mot · G802462 · 1985-01-15 00:00:00 — m. fl. Beskattningen av partrederiverksamhet, m. m. Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1984/85:461 hemställs 1. att beslutar att partrederi i skattehänseende inte skall anses ha fastdriftställe, 2. att beslutar att partrederier får möjlighet att göra avsättningar till allmän investeringsfond, 3. att beslutar att medel i sådan investeringsfond även får användas för inköp av andrahandsfartyg, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående avgifter. () () () () P.-O. () ()
mot · G802464 · 1985-01-16 00:00:00 — 1984/85 464-469 Motion 1984/85:464 m. fl. Fordonsbeskattningen, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:463 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande 1. fordonsskatten, 2. justering av reglerna för bilreseavdrag så att samåkning stimuleras vid färd till och från arbetet, 3. stimulanser till fordonsägare som övergår till fordon med () () miljövänligare motorer och drivmedel. () () P.-O. () () 1 1984185.3 sami. Rättelse: S. 1, namnunderskriften Tillkommer: ()
mot · G802466 · 1985-01-15 00:00:00 — Översyn av de militära skyddsområdena i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:465 föreslås att uttalar sig för en utveckling av näringslivet i och hos regeringen hemställer om åtgärder innebärande en översyn av de militära skyddsområdena i syfte att kraftigt minska deras areal i Blekinges kustland och skärgård.
mot · G802467 · 1985-01-15 00:00:00 — med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:465 föreslås att uttalar sig för en utveckling av näringslivet i och hos regeringen hemställer om åtgärder innebärande att en högskola eller högskolefilial förläggs till .
mot · G802468 · 1985-01-15 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:465 föreslås att uttalar sig för en utveckling av näringslivet i och hos regeringen hemställer om åtgärder innebärande 1. elektrifiering av järnvägssträckan och upprustning av bandelen i enlighet med vad som anförs i motionen, 2. återupptagande av persontrafiken på järnvägssträckan .
mot · G802469 · 1985-01-15 00:00:00 — Ett havsforskningslaboratorium i , m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:465 föreslås att uttalar sig för en utveckling av näringslivet i och hos regeringen hemställer om åtgärder innebärande 1. att ett nytt havsforskningslaboratorium med inriktning på fiske och vattenbruk i inrättas i , 2. utbyggnad av trädgårdsnäring och livsmedelsindustri i enlighet med vad som anförs i motionen, 3. att en forskningsstation för forskning och miljöskador på skogen förläggs till .
mot · G802471 · 1985-01-16 00:00:00 — m. fl. Skärpt realisationsvinstbeskattning på fastigheter Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:470 föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om att förslag om ökad realisationsvinstbeskattning bör föreläggas . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G802472 · 1985-01-16 00:00:00 — revisorers förslag med anledning av granskningen av vissa kostnader för förvaring av anhållna, häktade och andra omhändertagna (förs. 1984/85:12) revisorer ifrågasätter i sitt förslag det realistiska i att i full omfattning bibehålla målet om personlig biblioteksservice för de häktade. Jag vill med anledning därav påminna om att justitieutskottet uttalade att det välkomnade den ökade satsning på biblioteksverksamhet inom kriminalvården som då skedde. Regering och riksdag har därtill vid ett flertal tillfällen fastslagit att normaliseringsprincipen skall gälla fullt ut, dvs. även för personer intagna i häkten. Jag vill med anledning av vad jag här anfört hemställa att uttalar att biblioteksservicen även i fortsättningen skall omfatta minst bibehållen nivå för häktesorganisationen. HANS () i
mot · G802475 · 1985-01-17 00:00:00 — Motion 1984/85:475 m. fl. Framförande av nationalsången vid öppnande Frågor angående öppnande har vid ett flertal tillfällen framförts i motioner och debattinlägg. Många förslagsställare har efterlyst förnyelse och mera av feststämning kring öppnandet. Allmänt kan man säga att flertalet av de framförda förslagen har varit mycket seriösa men tyvärr har sällan några av de framförda förslagen fullföljts, förmodligen till stor del beroende på den konservatism och rädsla för förändringar som i alltför stor grad präglar vår riksdag. Mot den bakgrunden kan det verka ganska meningslöst att framföra förslag om förändringar, även om dessa är mycket begränsade. Vi anser det som en brist i samband med öppnande att man inte spelar nationalsång. Det torde inte finnas något parlament, förutom det svenska, som inte spelar sin nationalsång i samband med sitt årliga öppnande. Med rätt eller orätt kan man ha vissa synpunkter på vår nationalsångs textinnehåll, men alldenstund Du gamla du fria är nationalsång, så bör den också framföras i samband med öppnande. Utan ytterligare argumentering vill vi med hänvisning till ovan anförda föreslå att beslutar att nationalsången skall spelas i samband med öppnande. () () () () ()
mot · G802477 · 1985-01-16 00:00:00 — Enligt 7 kap. 3 § sekretesslagen kan sekretessen inom hälso- och sjukvården i vissa fall mot huvudregeln i 14 kap. 4§ sekretesslagen gälla även gentemot den vård- eller behandlingsskyldige själv. Detsamma gäller numera efter en lagändring 1982 även när sådana uppgifter förekommer inom t. ex. försäkringskassa (7 kap. 7§ sekretesslagen). Ytterligare en inskränkning i rätten för den vård- eller behandlingssökande att få del av uppgifter i sitt eget ärende föreligger enligt 7 kap. 6 §. Detta stadgande, som tar sikte på utsagor av enskild om någons hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden, avser uppgifter såväl inom hälso- och sjukvården som inom . Även denna regel gäller numera på försäkringsområdet. angivna regler har tillkommit dels för att skona den enskilde själv, dels för att förhindra att tredje man utsätts för repressalier. Uppgifterna åtnjuter emellertid inte samma sekretesskydd var de än förekommer. En allvarlig brist i regelsystemet är, enligt min mening, att skyddet inte lagligen torde kunna upprätthållas hos och hos i samband med besvär över beslut i ärenden om rättshjälp av psykiatriska nämnden, utskrivningsnämnderna och beslutsnämnderna för psykiskt utvecklingsstörda. Det har visat sig att det i rättshjälpsärenden ofta krävs tillgång till patienters journal. Detta leder till att patienten därvid kan få del av uppgifter som läkare ansett det angeläget att undanhålla honom av behandlingsskäl. Han kan vidare få uppgifter om vad närstående eller andra berättat för t. ex. en läkare. Detta kan, när det gäller farliga patienter, innebära allvarliga risker för repressalier mot uppgiftslämnarna. Jag har tidigare tagit upp denna fråga i motion 1982/83:854, vilken behandlades och avslogs av . anförde i det sammanhanget: Enligt utskottets mening bör utvidgningar av sekretessen inte företas i annat fall än när det finns starka skäl härför. Såvitt utskottet erfarit har den nu gällande ordningen inte medfört några olägenheter för de myndigheter som berörs. Utskottet anser med hänsyn härtill att det inte finns skäl att tillstyrka motionen. Mitt motiv för den föreslagna lagändringen är inte i huvudsak att undanröja olägenheter för berörda myndigheter. Huvudskälet är i stället att tillgodose den enskildes intresse. Ifrågavarande sekretesskydd bör ges en sådan omfattning att det kan anses motsvara de krav, som motiverar ett sekretesskydd, nämligen att skona den enskilde själv och att förhindra att tredje man utsätts för repressalier. Med anledning av det anförda anser jag att en lagändring är påkallad. I första hand synes det lämpligt att ändra 9 kap. 10 § sekretesslagen så att samma skydd som enligt 7 kap. 3 § m. fl. kommer att gälla. Jag hemställer att vederbörande utskott får i uppdrag att utarbeta lagtext. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att hos regeringen begär en sådan ändring i sekretesslagen att sekretesskyddet enligt 9 kap. 10 § sekretesslagen kommer att omfatta också de fall som anges i 7 kap. 3 och 6 §§ sekretesslagen.