mot · G8022482 · 1985-01-25 00:00:00 — De svenska folkrörelserna har av hävd bedrivit en samhällsnyttig verksamhet där man tagit till vara och utvecklat medborgarnas intresse för ett socialt engagemang till samhällets bästa. Den demokratiska grund vårt samhälle vilar på har också till stor del skolats fram genom ett målmedvetet och engagerat arbete av hundratusentals frivilliga ledare i olika folkrörelser. Att ta ett särskilt ansvar för den uppväxande generationen är också en självklar uppgift för folkrörelserna . Genom förkortad arbetstid och ökad fritid blir emellertid detta arbete än mer betydelsefullt . En fritid utan innehåll följs nämligen ofta av oengagemang och drogproblem som leder till håglöshet och likgiltighet hos ungdomen och som samhället i sig har svårt att komma till rätta med. Här är det viktigt att folkrörelserna med alla sina frivilliga ledarkrafter och sitt oegennyttiga arbete finns att tillgå. En kärnfråga för folkrörelserna är emellertid nu om man skall kunna överleva och verka när samhället på olika sätt minskar möjligheterna. Detta har skett genom ökade kostnader och minskade anslag, men framför allt genom att starkt försvåra möjligheterna för folkrörelserna att ekonomisera sin verksamhet via spel och lotterier på hävdvunnet sätt. Här känner folkrörelserna en stark oro. De statliga lotterierna har getts möjlighet att kraftigt expandera på folkrörelsernas bekostnad, trots att statens offentliga lotteriutredning fastslog: Om de statliga lotterierna och totalisatorspelen tillåts öka på samma sätt som finns det enligt vår mening risk för en ogynnsam utveckling för den ideella sektorn. Det statliga spelet och totalisatorspelen bör därför inte tillåtas att ytterligare breda ut sig på de ideella spelets bekostnad. Vad har då skett? Jo, de nya statliga spelen lotto och måltipset har kommit till trots kraftiga protester från folkrörelserna. och tipset har höjt vinstsummorna. Bellmanlotteriet har starkt utvecklats. Kulturlotteriet och fredslotteriet har kringgått bestämmelserna för att kunna erbjuda jättelika högvinster på upp till 2 milj. kr. Joker har introducerats på ett sätt som förvånar och totalisatorspelet har expanderat. Denna utbredning och expansion av det statliga spelet har alltså tillåtits ske trots vad som fastslogs av den offentliga utredningen . På vilket sätt har då detta skett? Jo, genom att mångmiljonbelopp satsats i en marknadsföringsapparat som folkrörelserna inte har någon möjlighet att möta med sina lotterier där helt andra spelregler och villkor gäller, för att inte tala om de ekonomiska resurserna. De statliga spelen får t. ex. ha pengar som vinster men inte folkrörelserna, trots att det vid en marknadstest som genomförts av visas att det endast är en av hundra som föredrar varuvinster framför penningvinster. Det statliga monopolet med utvecklade distributionskanaler och en proffsig marknadsföring har gett en hög omslutning och därmed en ännu större utbredning. Genom ett förenklat tillståndsförfarande har dessutom de statliga lotterierna i praktiken icke något annat tak för sin expansion än efterfrågan, som är starkt understödd av en kraftig marknadsföring. Den gratisreklam och resultatgivning för de statliga lotterierna och spelen som radio, TV och massmedia bjuder på känns också som ett slag mot folkrörelserna. Man frågar sig också hur t. ex. det statliga Tipstjänst tillåts driva en linje som är en krigsförklaring mot folkrörelserna. på grund av gällande regler för folkrörelselotterier lade planerna åt sidan för ett nytt rikslotteri på grund av resultatet av ovan nämnda marknadstest, säger nämligen Tipstjänst: Vi arbetar strikt affärsmässigt och hade vi fått ytterligare konkurrens hade vi varit tvungna att slå ut den konkurrenten. En annan sak som förvånar företrädare för folkrörelselotterierna är den byråkrati som tillståndsmyndigheten lotterinämnden utvecklat kring tillståndsgivning samt löpande kontroll för dessa lotterier. av regler och bestämmelser samt nu också kraftigt ökade kostnader för tillståndsgivning är stora hinder i arbetet för att kunna genomföra ett lotteri. Trots kulturutskottets svar på tidigare motioner i detta ärende har någon förbättring ej kunnat skönjas, utan tvärtom. Detta ses av folkrörelseföreträdarna som att staten ej har förtroende för folkrörelserna och därför vill minska deras möjligheter att verka och utvecklas. För att förbättra möjligheterna för folkrörelserna att kunna arrangera attraktiva lotterier som bl. a. kan konkurrera med de statliga spelen föreslås därför att folkrörelserna får: Större inflytande över tillståndsgivningen. Möjlighet att starta nya spel och spelformer. C. Vinstskatten och spelskatterna slopas. Pengar som vinster tillåts till viss del av omslutningen. E. Avbyråkratisera myndighetskontrollen kring lotterierna. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär utredning och förslag i syfte att åstadkomma en förbättrad konkurrenssituation för folkrörelselotterier, bl. a. genom att tillåta penningvinster, enligt vad som anges i motionen, 2. att hos regeringen begär förslag om en förenklad lotteriadministration.