mot · G8022633 · 1985-01-25 00:00:00 — 1984/85 2633-2638 Utrikeshandeln har blivit allt viktigare försvensk ekonomi. Byggexporten har här intagit en central ställning. Ökningen av svensk byggexport har varit markant . Detta har varit värdefullt särskilt mot bakgrund av det minskande byggande inom landet. Inte minst ur sysselsättningssynpunkt har framgångarna på exportmarknaden varit väsentliga. Sysselsättningseffekten i beräknades uppgå till 15 000-18 000 manår. Av den totala svenska exporten svarar byggsektorn för . Den totala svenska byggexporten - inkl. byggvaror - rörde sig 1982 kring . Svensk byggexport i form av konsulttjänster och entreprenader uppgick till inte . Detta är ett anmärkningsvärt belopp med tanke på den stagnerande internationella byggmarknaden och den allt hårdare konkurrensen. Ett flertal länder bedriver en offensiv byggexportverksamhet. Till världens ledande byggexportländer räknas , , , , I synnerhet har satsat hårt vad gäller samordnande insatser mellan privata företag, statliga institutioner och universitet och högskolor. De svenska byggföretagen har ett grundmurat rykte internationellt. Svensk företagsamhet och byggteknik ligger långt framme. Infrastukturbyggandet har från svensk sida varit framgångsrikt. Svensk dammbyggnadskonst är t. ex. etablerad i ett flertal länder. I likhet med övrig exportverksamhet krävs kunskap och initativkraft för att företagen skall kunna erövra nya marknadsandelar. Ett antal större svenska byggföretag har visat vägen för de mindre företagen. Statsmakterna kan på olika sätt underlätta för företagen att vinna nya marknadsandelar. Genom att stimulera exportfrämjandet och effektivt backa upp svenska företag utomlands kan roll som en av världens ledande byggexportnationer befästas. Ökad harmonisering av byggbestämmelser Tekniska handelshinder är vanligt förekommande inom byggsektorn. Standard- och andra tekniska hinder försvårar exportansträngningarna. Det är betydelsefullt att en effektivisering sker av det internationella samarbetet i syfte att åstadkomma ökad harmonisering av lagar, förordningar och bestämmelser. Det nordiska samarbetet bör därför intensifieras. bör ges åt samarbetet inom ramen för och ECE:s harmoniseringsprojekt med beaktande av samarbetet inom EG och EFTA. Standards, normer och provningar bör i ökad utsträckning göras internationellt likformiga. Handeln med tjänster är snabbt expanderande. Med sitt höga tekniska kunnande har goda möjligheter att bidra med olika typer av konsulter och experter för byggprojekt av större omfattning. deltar svensk expertis i många stora projekt i främst och OPEC-länder. Staten har också satsat på tjänsteexport, bl. a. genom seminarier som organiserats i samverkan med . 1 det värdefulla arbete som görs för att främja svensk tjänsteexport bör i fortsättningen ökad tonvikt läggas vid tjänsteexport inom byggnadsbranschen. Bättre svensk näringslivsbevakning av internationella organisationer Det är väsentligt att svenska näringslivsintressen bevakas bättre i internationella organisationer. De olika FN-organens verksamhet och upphandlingar kräver hårdare bevakning för att öka svenska företags exportmöjligheter. De regionala utvecklingsbankerna och finansierar t. ex. projekt som uppgår till . Svenska varor och tjänster upphandlas av dessa organ emellertid endast till vad som motsvarar mindre än hälften av världshandelsandel. De insatser i detta avseende som görs inom svenska FN-delegationen och vid handelskontoret i bör intensifieras. Svenska byggentreprenörer och konsulter föredrar i stor utsträckning att arbeta med svenska produkter. Som exempel kan nämnas att inte av biståndet till i 1982/83 användes till uppköp av svenska varor och tjänster. För speciellt mindre företag är sådana order av stor sysselsättningspolitisk betydelse. har dessa mindre företag svårigheter att själva komma in på utländska marknader. Ökad svensk byggexport genom ökat u-bistånd! har varit pådrivande vad gäller frågan om ökat u-landsbistånd. står fast vid enprocentsmålet och att en ytterligare ökning av biståndet sker. Skapandet av en fungerande infrastruktur tillhör grundförutsättningarna för att människorna i utvecklingsländerna skall komma ut ur fattigdomen. De allra flesta av de fattigaste länderna i , och är i stort behov av byggande. Detta gäller inte bara bostäder utan även t. ex. sjukhus, skolor, vägar, energi- och industrianläggningar. Många saknar egna resurser och inhemskt kunnande för att starta denna utveckling. Här har svenska byggentreprenörer med mångårig erfarenhet av ulandsverksamhet en stor uppgift att fylla. Byggnadsprojekt av den typ som nämnts ovan kan med fördel kombineras med svensk biståndsverksamhet. Byggande av sjukhus kan t. ex. kompletteras med sjukvårdspersonal och materiel, skolor kompletteras med kunnig lärarhandledning osv. till dess mottagarlandet är redo att självt svara för verksamheten. bör bidra med den form av bistånd där vi kan erbjuda färdiga system och projekt inom de områden där vi är effektivast. Ökad användning av blandade krediter till svensk byggexport! Det största hindret för expansion i är bristen på kapital till rimlig kostnad. De rent kommersiella krediterna är ofta för oförmånliga. tvingas svenska byggföretag som säljer på de växande marknaderna i ofta se sig slagna av konkurrenter från andra i-länder trots att konkurrenternas produkter vare sig har högre kvalitet eller lägre pris. Konkurrenterna vinner i stället genom att de kan erbjuda förmånliga finansieringsvillkor. I synnerhet gäller detta i de fall då köparen är en statlig myndighet. För byggindustrins del har minskade riskkapacitet inneburit vissa begränsningar. Det är möjligt att erhålla EKN-garantier endast till ett starkt begränsat antal länder. Det bör övervägas om EKN kan ges utökade ramar för garantigivning för byggexport. Ökade möjligheter för blandade krediter måste även finnas för svensk byggexportindustri. Det är emellertid väsentligt att satsningar på blandade krediter främst görs inom ramar för ökat u-landsbistånd. Med hänvisning till det anförda hemställs att ger regeringen till känna vad i motionen anförts 1. om ökade insatser för främjande av svensk byggexport, 2. om intensifierad bevakning av upphandlingen i internationella organisationer, 3. om EKN:s garantigivning för byggexport, 4. om stöd åt tjänsteexport inom byggbranschen.