mot · G8021443 · 1985-01-24 00:00:00 — m. fl. Sysselsättningsfrämjande åtgärder i Bergslagen har återigen minskat i invånarantal. Det sammanhänger också nu med fortsatta svårigheter på arbetsmarknaden, vilka ytterligare accentuerats i Bergslagen genom ytterligare omstrukturering av stålindustrin i , som en följd av förra årets överenskommelser om specialstålet. Trehundra arbetstillfällen berörs. De åtgärder som hitintills satts in från staten, regionala organ och kommuner har inte kunnat uppväga den negativa utvecklingen för länet. I jämförelse med övriga län i riket kan konstateras att vårt län tillhör dem som haft den mest ogynnsamma utvecklingen både i avseende på sysselsättning och invånarantal. Det behov av arbetskraft som expansiva och högteknologiska industrier ASEA i , Komponenter i , i och FFV i har i länet motväger inte bortfallet av arbetstillfällen inom de s. k. bruksorterna: , , , och . Antalet västmanlänningar har minskat kraftigt och fram till . De av fastställda planeringstalen har inte kunnat . har åter tvingats föreslå att planeringstalet för länet ytterligare sänks. Från att 1971 ha varit 261 764 invånare är nu målet att 257 000 personer skall bo i . har och drabbats hårdast. kommunerna har fått vidkännas en kraftig åderlåtning, som för kommun innebär att antalet invånare minskat med 3 100 eller motsvarande 10,. kommuns förluster uppgår till 2 500 invånare, vilket är 15 %av befolkningen. har en befolkningsminskning på 2 000 personer eller motsvarande . Det är också lätt att konstatera att minskningen av invånarantalen främst har skett i de kommuner som har en hög andel industrisysselsättning. uppgår nettoutflyttningen från länet till mer än 12 500 personer. Den förlusten har inte kunna uppvägas av födel seöverskott, ett förhållande som accentuerats . Tendensen är färre och äldre invånare. Minskningen av antalet bosatta i länet är så stor som drygt 6 000 personer. De sjunkande befolkningstalen har också medfört att flera kommuner har att brottas med ett stort lägenhetsöverskott. Sysselsättningsmöjligheterna och befolkningsutveckling är nära förknippade med varandra. Av de anförda befolkningsminskningarna kan man alltså dra slutsatser att utvecklingen av sysselsättningen varit svag i . Länet har fortfarande den högsta andelen industrisysselsatta i landet. Andelen av den totala sysselsättningen var 1983 lika och bedöms av sjunka något . bedömer att den totala sysselsättningen fortsätter att sjunka under resterande år av . Är detta en riktig bedömning kommer förlorad sysselsättning att uppgå till för . Det betyder i absoluta tal 7 200 färre arbeten. Bakgrunden till denna dystra utveckling är den kraftiga omstruktureringen av järn- och stålindustrin, men även av andra basnäringar. Gruvnäringen har numera praktiskt taget upphört i länet. De senaste årens nedskärningar av arbetstillfällen kan åskådliggöras i följande uppställning (siffrorna anger antalet förlorade arbeten): Uppställningen redovisar ca 3 480 förlorade arbetstillfällen. Man kan inte heller bortse från risken av ytterligare nedskärningar. I de drabbade kommunerna ovan är beroendet av dessa industrier stort eftersom de varit och är de dominerande arbetsplatserna. Prognoserna för resten av 1980-talet tyder på fortsatta svårigheter för , bl. a. beroende på att vi är det län som har den högsta andelen sysselsatta inom tillverkningsindustrin. tillhör de län som haft den sämsta sysselsättningsutvecklingen i landet och prognoser visar på fortsatt dålig utveckling. Därför måste särskilda åtgärder vidtas från alla samhällsnivåer. Eftersom andelen offentlig verksamhet i länet är relativt sett låg har förlusterna av industrisysselsättning slagit hårt mot arbetsmarknaden, och är det län som har den största andelen arbetslösa och personer utanför den ordinarie arbetsmarknaden. Andelen arbetslösa och i beredskapsarbete var att jämföra med 4,1 för riket. Av det som anförs i motionen framgår att situation ger anledning till stor oro. Den hittillsvarande utvecklingen och de framtidsbedömningar som rimligen kan göras leder lätt till pessimism. Kommunerna i samverkan med regionala organ gör stora insatser för att motverka arbetslöshet och befolkningsförluster. Vissa framgångar om än blygsamma i förhållande till behoven kan noteras i exempelvis Norbergsmodellen och i arbetet i . Den resurs som Bergslagsdelegationen utgör är också viktig. Länets bekymmersamma situation gör emellertid att ytterligare statliga insatser måste göras. Hittillsvarande resurser har inte räckt till för att klara sysselsättning och invånarantal. Det blir också alltmer tydligt att det inte är möjligt att lösa problemen med länets egna resurser. 1 samband med beslutet om nedläggningen av F (rskr 1978/79:291) på försvarsutskottets hemställan att man anser det vara angeläget med statliga insatser för att söka kompensera Västeråsregionen för förlusten av . Utskottet förutsätter därför att regeringen uppmärksamt följer sysselsättningsutvecklingen inom regionen och med all kraft tar itu med de problem som uppkommer genom att flottiljen läggs ned. har svårigheterna ytterligare ökat i länet. Andelen offentlig verksamhet är som anförts låg, och länet har inte blivit delaktigt av utlokalisering av statlig verksamhet. Att förbättra situationen och ta till vara de resurser som finns yrkeskunnig befolkning, väl utbyggd infrastruktur i form av bostäder, skolor, sjukvård och social service är viktigt. Det kan ske genom ökade möjligheter till teknikspridning inom Bergslagen och förstärkning av den tekniska utbildningen, flexiblare möjligheter att stödja utbyggnad och nyetablering av små och medelstora företag i , att en särskild del av lokaliseringsstödet avsätts för statliga verks och myndigheters lokalisering till Bergslagen samt att inom etableringsdelegationen ta upp frågan med storföretagen om utbyggnader och nyetablering i Bergslagen och att särskilda lokaliseringsmedel avsätts för detta. Vi anser det också motiverat att kommunerna inplaceras temporärt i stödområde B och att och kommuner likaledes temporärt placeras i stödområde C. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om stöd till Bergslagslänen. () () () ()