ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G8021207 · 1985-01-23 00:00:00 — Motion 1984/85:1207 Per Tull- och passkontrollen vid inresa till Ett normalt förhållande vid inresa till är kontroll i någon form av tull och passpolis. Vanligtvis är detta organiserat i två helt skilda verksamheter som inte samordnats. Detta gäller inte minst då inresan sker med personbil. Det är rimligt att anta att om dessa två verksamheter samordnades i den praktiska utövningen på fältet, så skulle rationaliseringsvinster erhållas. Vidare skulle det säkert uppfattas positivt av de resande att slippa det dubbla köandet. Mot denna bakgrund är det lämpligt att initiativ tas i syfte att åstadkomma en samordning av den rutinmässiga kontrollen som görs av tull och passpolis vid inresa till riket. Tidsåtgången för dessa rutinkontroller av t. ex. de med färja inresande borde anges. Rederier och hamnägare har gjort och gör fortlöpande stora insatser för att få trafikflödet att flyta smidigare. Resenärerna och många övriga räknar med att den rutinmässiga tull- och passkontrollen skall ta . Det är därför inte godtagbart att de som enbart har att genomgå en sådan kontroll kan få vänta efter en färjas ankomsttid innan resan kan fortsätta. Ett kvantitativt kapacitetsmått för rutinmässig pass- och tullkontroll måste därför ställas upp. Syftet med ett sådant skulle ytterst vara att kunna beräkna t. ex. tiden för att kunna beta av en fullastad inkommande färja eller för att kunna lägga fast tidtabeller etc. för anslutande trafikmedel med garantier om att hinna med. En utredning i detta syfte bör därför genomföras. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att beslutar att hos regeringen begära initiativ i syfte att åstadkomma en samordning av den rutinmässiga kontroll som görs av tull och passpolis vid inresa till riket i enlighet med vad som anges i motionen, 2. att beslutar att hos regeringen begära en utredning i frågan om ett kvantitativt kapacitetsmått för rutinmässig passoch tullkontroll i enligthet med vad som anges i motionen. P. O. ()
mot · G8021208 · 1985-01-24 00:00:00 — Motion 1984/85:1208 Första hjälpen till barn sorn mister föräldrar Genom olyckshändelser eller andra hastiga dödsfall händer det att barn blir föräldralösa. finns det ingen som har initiativskyldighet att anmäla till de sociala myndigheterna att minderåriga barn står helt utan vårdnadshavare. Genom det kaos, både praktiskt och känslomässigt, som uppstår vid en sådan här situation, försummar man att ta erforderliga initiativ. Folkbokföringsmyndigheterna får ju alltid meddelande om dödsfall och har då möjligheter att se efter om det finns efterlevande minderåriga. Därför vore det lämpligt att denna myndighet fick initiativskyldighet i första ledet. Härigenom skulle barnens behov snabbare kunna bedömas och tillgodoses. Med hänvisning till ovanstående hemställs att begär att regeringen vidtar lämpliga åtgärder för att införa initiativskyldighet i första ledet enligt motionens förslag.
mot · G8021209 · 1985-01-23 00:00:00 — Motion 1984/85:1209 Användning av medel ur allmän investeringsfond för anskaffning av begagnade maskiner och inventarier För att få ta i anspråk en investeringsfond förutsätts regeringens tillstånd. har statsmakterna varit så angelägna om att företagen ska använda sina fonder för investeringar och därmed bidra till ökad ekonomisk aktivitet i samhället, att man lämnat generella tillstånd att utnyttja fonderna från tid till annan. Investeringsfonder och allmän investeringsreserv får användas för bl. a. ny-, till- eller ombyggnad av här i riket belägen byggnad som inte utgör omsättningstillgång i rörelse, för kostnad för reparations- och andra underhållsarbeten på byggnad, för anskaffning av maskiner och inventarier som skall användas i här i riket bedriven verksamhet m. m. Det torde råda enighet om att investeringsfonderna och investeringsreserverna positivt har medverkat till att investeringsklimatet känts positivt. På ett område skulle emellertid effekterna av systemet kunna bli större, nämligen om investeringsfonder och investeringsreserver fick användas också för anskaffning av begagnade maskiner och inventarier. är detta inte tillåtet. För många företag, kanske främst litet mindre sådana, kan en renoverad begagnad maskin fylla samma funktion som en ny sådan. Med tanke på kostnaderna för nya maskiner kan företag dra sig för att investera i en rationellare produktionsanläggning. För denna typ av fall kan i stället inköp av renoverade begagnade maskiner vara det enda alternativet till en positiv utveckling. Därför bör såväl investeringsfonder som investeringsreserver få användas för anskaffning av begagnade maskiner och inventarier. Med stöd av ovanstående hemställs att hos regeringen anhåller om sådana förslag att allmän investeringsfond och investeringsreserv får användas för anskaffning av begagnade maskiner och inventarier.
mot · G8021211 · 1985-01-21 00:00:00 — m. fl. Skatteavdraget för pensionsförsäkringspremier m. m. Nuvarande regler i fråga om egenföretagares pensionsförsäkringspremier innebär att den som driver rörelse eller jordbruk som enskild firma (egenföretagare) får göra avdrag för pensionsförsäkringspremier i form av allmänt avdrag. Härigenom kommer hela inkomsten av förvärvskällan, även den del som används för att betala för egenföretagarens pensionering, att utgöra underlag för egenavgifter. Om verksamheten däremot bedrivs genom aktiebolag eller ekonomisk förening, utgör bolagets kostnader för pensionering av en anställd - även en anställd som är huvudaktieägare - inte underlag för arbetsgivaravgifter. Dessa skillnader medför - vid lika förhållanden i övrigt - att underlaget för socialförsäkringsavgifter blir högre för egenföretagare än för den som bedriver sin verksamhet gneom t. ex. ett aktiebolag. Enligt vår uppfattning skall inte företagsformen vara avgörande för beskattningen. Tvärtom bör beskattningsreglerna vara så utformade att skattereglerna blir så likartade som möjligt. Med nuvarande regler för uttag av socialavgifter utgörs en del av avgifterna en direkt skatt till staten. Vid inkomster överstigande viss nivå erhålls ingen förmån vare sig på ATP eller i sjukförsäkringen. Att under sådana förhållanden ha kvar ett system som är så orättvist är orimligt. Vi anser därför att begär att regeringen framlägger förslag om avdragsrätt för pensionsförsäkringspremier i förmånskällan. Minskade räntetillägg för bil m. m. skattereform innebar på grund av avdragsbegränsningen att särskilda regler om beräkning av räntetillägg infördes. Detta gäller för bil eller liknande tillgång som ingår i enskild näringsverksamhet. Det är viktigt att notera att reglerna endast påverkar en näringsidkares taxering om vederbörande har inkomster över brytpunkten som vid taxering uppgår till . Nuvarande regler innebär att som underlag för räntetillägg skall tas upp av anskaffningsvärdet, och den beräknade räntan skall motsvara diskonto vid beskattningsårets ingång + . Räntetilläggets storlek är sedan beroende av i vilken omfattning tillgången använts för privat bruk. Vi anser detta vara orimligt. Det är inte acceptabelt att räntetillägg skall utgå för en bil ända till dess att den skrotas, till yttermera visso för av Beräkningen av räntetillägget bör inte beräknas på något annat än bilens värde efter avskrivningar. Den räntesats som skall utgå bör som relateras till vid beskattningsårets ingång gällande diskonto. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att hos regeringen begär förslag om införande av avdragsrätt för pensionspremier i förvärvskällan, 2. att hos regeringen begär att räntetillägg för bil eller liknande tillgång som ingår i enskild näringsverksamhet skall beräknas på bilens värde efter avskrivning. () () () ()
mot · G8021213 · 1985-01-23 00:00:00 — Motion 1984/85:1213 Avveckling av skattesubventionerade måltider för anställda I stället för att betala ökad skatt och sociala avgifter utnyttjar företagen systematiskt varje möjlighet att ge den anställde skattefria löneförmåner. Är det då märkligt att riksdag och regering vill kompensera sig genom ökade skatter och avgifter samt kampanjer mot fiffel? Det skall dock observeras, att det är samhället som har utformat dagens system med subventionerad lunch, trots att de anställda hävdat att de hellre vill ha en rejäl lön som de kan handla vad de vill för. De subventionerade luncherna kostar samhället mångmiljardbelopp i bortfall av skatt och sociala avgifter, som denna skattefria löneförmån inte kommer de svaga och utslagna i samhället till del. Med anledning härav och mot bakgrund av dagens dåliga statsfinanser finns anledning att avveckla detta regleringssystem så att fri konkurrens kan råda inom restaurangnäringen. Med hänvisning till vad i motionen anförs hemställs att beslutar att avveckla nuvarande system med skattesubventionerade måltider för de anställda.
mot · G8021214 · 1985-01-23 00:00:00 — m. fl. Rätt till skatteavdrag för för s. k. kompanjonförsäkringar Det är inte ovanligt att nya småföretag startas som kompanjonföretag. Ett av skälen är att man på detta sätt skaffar nödigt kapital. För dessa företag kan olika typer av förvecklingar inträffa som gör att företagets framtid äventyras. För att i möjligaste mån undvika att ett kompanjonföretag måste upphöra exempelvis på grund av dödsfall har försäkringsbolagen en s. k. kompanjonförsäkring där delägarna försäkrar varandra, varigenom verkningarna av en förveckling elimineras och företaget kan leva vidare intakt. Kompanjonförsäkringar är emellertid mycket ekonomiskt betungande för resp. delägare. Premierna, som av förklarliga skäl är stora, är inte avdragsgilla vid inkomsttaxeringen. När det däremot gäller pensionsförsäkringar är premierna avdragsgilla vid inkomsttaxering, och beskattning sker först vid utfallet. Inom ramen för vissa regler skulle också de s. k. kompanjonförsäkringspremierna kunna vara avdragsgilla och bli föremål för beskattning först när försäkringen utfaller. Med dagens höga skatteläge kan det vara svårt att avsätta tillräckliga medel för till kompanjonförsäkringar. Det borde därför ligga i samhällets intresse att ge verksamma företag bättre förutsättningar att överleva exempelvis vid generationsväxlingar. Med stöd av ovanstående hemställs att hos regeringen anhåller om att regeringen utreder frågan om möjligheterna att medge avdragsrätt för till s. k. kompanjonförsäkringar. () () () () minab/gotab 1985
mot · G8021215 · 1985-01-23 00:00:00 — 1984/85 1215-1226 Motion 1984/85:1215 m. fl. Införande av s. k. nyetableringskonton Ett positivt sätt att stärka den svenska ekonomin är att intressera fler medborgare för att starta egna företag. På olika sätt försöker samhället också stötta en sådan verksamhet, bl. a. genom utvecklingsfonder, högskolor m. m. Det kanske svåraste problemet att lösa, när idén till ett nytt företag väl är kläckt, är kapitalfrågan. Det kan ofta vara så stort att det inte går att få fram från de personer som är initiativtagare till projektet. För att tillvarata den unika företagareförmågan som landet besitter bör särskilda stimulansåtgärder riktas mot dem som vill starta företag. Detta bör främst ske genom införandet av ett skattesystem som gör det möjligt att bygga upp ett privat kapital som kan användas för investeringar i nystartade företag. Att ändra dagens skattesystem dithän kan emellertid ta . Därför bör medborgarna ges möjlighet att göra avdragsgilla avsättningar till nyföretagsfonder. Sådana fonder bör kunna få tas i bruk inom och göra det möjligt för innehavaren att starta ett företag. Skulle så inte ske skall fonden återföras till beskattning. Vi finner det naturligt att hos regeringen hemställer om en utredning att införa s. k. nyetableringskonton. Visserligen är frågan föremål för vissa överväganden inom företagsskattekommittén men kommitténs utredningsuppdrag är mycket omfattande och någon garanti för att något förslag kommer därifrån finns inte. Med stöd av ovanstående hemställs att hos regeringen anhåller om en utredning med syfte att utreda frågan om införandet av s. k. nyetableringskonton i enlighet med vad som i motionen anförts. () () 1 1984/85. 3 sam!.
mot · G8021216 · 1985-01-24 00:00:00 — m. fl. Revidering av det svensk-norska dubbelbeskattningsavtalet Gränssamarbetet mellan och övriga nordiska länder är en angelägen fråga. På många områden av den långa gränsen mellan och förekommer ett ständigt utbyte på arbetsmarknaden. I många gränsområden är arbetsmarknadssituationen besvärlig och därför är det också angeläget att arbetsmarknaden fungerar över gränsen, inte minst då mellan och . Det borde vara angeläget att göra en översyn av de bestämmelser som råder när det gäller möjligheter till arbete på andra sidan . Även företagsetableringen över är en angelägen fråga, som borde ses över i syfte att göra företagsetableringen betydligt enklare. I vissa fall är också det dubbelbeskattningsavtal som finns ett hinder, genom att t. ex. en svensk som arbetar i får betala skatt i men socialavgifter i , vilket gör att hans kostnader blir orimligt stora. Det borde vara möjligt att klara ett dubbelbeskattningsavtal, som gör att ingen skulle betala skatt och avgifter i mer än ett land. Det finns ett gott fungerande förhållande på arbetsmarknaden mellan och , och i gränsområdena behövs arbetsmarknaden på resp. område av . Då måste också befintliga krångligheter undanröjas. För att underlätta den fria nordiska arbetsmarknaden, till nytta för i första hand befolkningen i gränsområdena, men också för länderna som sådana, vore det därför angeläget med en översyn av befintlig skattelagstiftning, sociallagstiftningsförhållanden liksom också arbetsförmedlingarnas möjligheter att arbeta över gränserna. Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av revidering av skatte- och avgiftsreglerna i det svensk-norska dubbelbeskattningsavtalet. () () () () () () () BO ()
mot · G8021217 · 1985-01-21 00:00:00 — Motion 1984/85:1217 m. fl. Införande av lantbrukskonto vid inkomstbeskattningen Jordbrukarnas inkomster växlar oftast år . Under goda skördeår kan inkomsten bli hygglig eller jämförelsevis mycket hög. Sådana år då skördarna blir dåliga eller då driftsomställningar måste ske blir inkomsten oftast dålig. I en del fall uppstår nettoförluster och inkomsten uteblir helt. Skördeskadeskyddet har som bekant inte blivit den ekonomiska trygghetsfaktor som jordbrukarna hoppats på. Men även om ett bättre skördeskadeskydd skulle införas föreligger ett stort behov av ett inkomstutjämnande system som skapar en rättvisare inkomstbeskattning för jordbrukarna. Som det är f. n. försöker jordbrukarna av skatteskäl reglera sina inkomster skattemässigt med hjälp av investeringar. Under goda år görs ofta omfattande investeringar i t. ex. nya maskiner eller ombyggnader och moderniseringar - även om dessa åtgärder lämpligen borde ha gjorts under ett annat år eller sträckts ut över . Detta är otillfredsställande eftersom det knappast gagnar jordbrukarnas soliditet. Jordbrukarna borde få möjlighet och rätt till resultatutjämning för att motverka nuvarande olägenheter. Vad är då naturligare än att diskutera möjligheten av att för jordbruket inrätta en motsvarighet till s. k. skogskonton? Dessa konton innebär att skogsägarna skattefritt kan avsätta inkomster de år de gör avverkningar och sedan göra uttag över exempelvis en tioårsperiod, då beskattningen sker. Därmed ges skogsägarna möjlighet till en bra utjämning av inkomst och skatt, dvs. man eliminerar den svåra marginalskatteeffekt som skulle ha uppstått om inkomsterna från en större avverkning skulle ha beskattats under ett och . Jordbrukarna måste i stället göra stora investeringar för att undslippa skatteprogressionens svåra effekter som eljest skulle betyda att den samlade inkomsten under exempelvis en tioårsperiod blir högre beskattad än för vanliga inkomsttagare som har en jämn inkomstfördelning år . Ett särskilt lantbrukskonto skulle sannolikt bli av stor positiv betydelse för en betydande del av vårt lands jordbrukare. På samma sätt som skogskontot skulle det också betyda en ekonomisk säkerhet, ett slags trygghetskonto. Pengar som sätts in på lantbrukskonto skall naturligtvis kunna få användas till såväl konsumtion som till investeringar i jordbruket - i det förra fallet beskattat som inkomst, i det senare efter modell som ansluter till gängse regler för investeringsavdrag. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att hos regeringen begära en skyndsam utredning om inrättandet av särskilt lantbrukskonto, förslagsvis av i princip samma slag som skogskonto. () ()
mot · G8021218 · 1985-01-23 00:00:00 — och av skattefrihet för stipendier 1 regeringens proposition 1984/85:23 föreslogs att skattefriheten för vissa fackliga stipendier sorn gäller vid 1984 och taxeringar skall utsträckas , dvs. 1986 och taxeringar. Motivet för förlängningen är att den utvärdering skall göra inte har kunnat genomföras då tillräckligt underlag saknas. I det ursprungliga förslaget till lagstiftning (prop. 1982/83:157) sägs bl. a. följande: De stipendier inom fackföreningsrörelsen som det nu är tal om avser att möjliggöra kursdeltagande för sådana anställda som inte har rätt till ledighet för studier med bibehållen lön. Dessa kurser är normalt av relativt kortvarig natur, oftast . Stipendierna avser då att täcka inkomstbortfallet efter skatt. Om dessa stipendier för framtiden görs skattefria uppnås en bättre balans mellan sådana anställda som med bibehållna löneförmåner går på kurser och de som får denna möjlighet genom stipendier. Denna lagstiftning som av skatteutskottet tidsbegränsades att gälla vid 1984 och taxeringar och som genom riksdagsbeslut utsträckts att gälla innebär att fackföreningsrörelsen har kunnat lämna förtroendevalda skattefri ersättning för förlorad arbetsförtjänst i samband med kursdeltagande. För den enskilde blir nettoresultatet detsamma som om en normalbeskattad ersättning för förlorad arbetsförtjänst hade utgått. För den fackliga organisationen som utbetalar stipendiet uppkommer emellertid stora vinster. Man undgår nämligen att betala det belopp som rätteligen skulle gått till stat och kommun i skatt och slipper erlägga lagstadgade arbetsgivaravgifter. Lagstiftningen, som strider mot grundläggande skatterättsliga principer, föranleds uppenbarligen av en strävan att stärka fackföreningarna ekonomiskt. Lagstiftningen om viss skattefrihet för stipendier bör därför avskaffas. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar avskaffa lagen (1983:447) om viss skattefrihet för stipendier enligt 19 § kommunalskattelagen (1928: 370).
mot · G8021219 · 1985-01-23 00:00:00 — m. fl. Ändrade skatteregler för att underlätta inrättande av vinstandelssystem Ett starkt näringsliv är en förutsättning för att den ekonomiska återhämtningsprocessen skall fungera. En avgörande faktor för att uppnå denna styrka är tillgång på duktiga företagare och arbetstagare. I detta land finns en uppsjö goda företagare och en yrkesskicklig kår av arbetstagare. För att öka samhörighet med och intresse för det egna företaget bland de anställda har ett antal företag (ca 500 st.) på frivillig väg infört vinstandelssystem. Systemen kan vara olika utformade beroende på företag m. m. men målet är detsamma, nämligen att höja de anställdas motivation och därmed nå en hög effektivitet i företagen. Det saknas en mer omfattande sammanställning av olika vinstandelssystem och effekterna av dessa, inte minst vad gäller de mindre och medelstora företagen. Mot bakgrund av de positiva utvecklingsmöjligheter som systemen med andel i vinst inrymmer bör regeringen samla in och dokumentera uppgifter om fungerande vinstandelssystem. Då det främsta hindret för att få till stånd ytterligare företagsanknutna, individuella vinstandelssystem torde vara dagens beskattningsregler, är det angeläget att pröva hur beskattningsreglerna skulle kunna förändras för att underlätta inrättandet av frivilliga vinstandelssystem. Det bör ankomma på regeringen att göra en sådan prövning. Med stöd av ovanstående hemställs att som sin mening ger till känna vad som i motionen anförts angående vinstandelssystem. () ()
mot · G8021220 · 1985-01-23 00:00:00 — Motion 1984/85:1220 Hans Nyhage och Per Anpassning av skattelagstiftningen till behovet av ökad rörlighet på arbetsmarknaden Ett av många problem på dagens arbetsmarknad är den bristande rörligheten. På vissa orter kan det vara stort behov av utbildad arbetskraft medan det på andra orter kan gå arbetslösa med den sökta utbildningen .Men den bristande rörligheten gäller inte bara det ovan angivna förhållandet utan gäller också olika typer av kommenderingar och företagens job-rotationplanering. Orsakerna till det relativt ringa intresset att byta bostadsort för en längre eller är naturligtvis flera. Make/makas möjligheter att erhålla ett likvärdigt arbete som vederbörande har på bosättningsorten, insatser i egna hem och bostadsrätter, barns uppväxtmiljö samt nära släktrelationer är bara några. På olika sätt försöker samhället underlätta rörlighet på arbetsmarknaden med bl. a. flyttbidrag samt genom att hjälpa till vid make/makas sökande efter arbete och vid bostadssökande. Men parallellt med detta bedrivs en skattpolitik som ibland kan verka direkt hämmande på människors vilja att ta arbeten på orter där det finns jobb. För att underlätta rörligheten på arbetsmarknaden bör samhället också bedriva en skattepolitik som stimulerar till byte av arbetsort men där vederbörande inte nödvändigtvis behöver flytta från den tidigare bostadsorten. I många fall torde en sådan politik underlätta för en arbetssökande att ta ett arbete på annan ort. drabbas ensamstående orimligt både vad gäller stadigvarande anställning och tillfällig anställning på annan ort än bostadsorten. En ensamstående kan således ej anta vad skattemyndigheterna betraktar som stadigvarande anställning på annan ort än hemorten, bo på hotell eller liknande för att på den nya orten söka fast bostad, även då arbetsgivaren u^ialar merkostnader för dubbelboende. Denna merkostnad för dubbelboende är en skattepliktig inkomst. Men även för arbetstagare med familj måste reglerna ibland betraktas som orimliga. Endast om andra maken inte finner möjligheter till anställning av motsvarande slag på makens nya arbetsort beviljas avdrag för dubbel bosättning. Regler som de ovan nämnda reducerar intresset för rörlighet på arbetsmarknaden. Därför bör skattereglerna ses över så att en ökad rörlighet på arbetsmarknaden stimuleras. bör därför hos regeringen anhålla om en snabbutredning för att anpassa skattereglerna till behovet av en rörlig arbetsmarknad. Med stöd av ovanstående hemställs att hos regeringen anhåller om en snabb utredning med uppgift att anpassa skattelagstiftningen till behovet av en ökad rörlighet på arbetsmarknaden i enlighet med vad som i motionen anförts. HANS NYHAGE (m)
mot · G8021221 · 1985-01-24 00:00:00 — Motion 1984/85:1221 har skogsägare vid avverkning haft förmånen att sätta in av köpeskillingen vid rotpostförsäljning och vid virkesleveranser. har detta ändrats till och . I dagens läge då skogsindustrin har stor export av massa och sågade trävaror och priserna på dessa produkter är höga, bör det ligga i allas intresse att förse industrin med råvaror. Det gäller att stimulera skogsägarna att avverka. Ett större uttag av virke från skogen innebär att tidsavståndet till nästa avverkning förskjuts. En positiv åtgärd för skogsägaren är att få återgå till 80 procents- resp. 60 procentsregeln. Detta skulle med säkerhet stimulera till större virkesleveranser till industrin. Med åberopande av det ovan anförda får vi hemställa att som sin mening ger regeringen till känna att procentsatsen på insättning på skogskonto skall höjas till 80 och i enlighet med motionens yrkande.
mot · G8021222 · 1985-01-23 00:00:00 — och av det skattefria beloppet vid gåva Då det högsta beloppet för gåva utan gåvoskatt, , är oförändrat , anser vi att detta belopp skall uppjusteras. Med tanke på att penningvärdet under dessa år försämrats avsevärt föreslår vi att beloppet höjs till . Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen begär förslag om att det skattefria beloppet vid gåva höjs från .