mot · G902A206 · 1985-01-01 00:00:00 — Motion till 1985/86:A206 m. fl. (vpk) Höjd arbetslöshetsersättning, m. m. Regeringens förslag i budgetpropositionen att höja högsta belopp vid arbetslöshet med endast . per dag möter berättigad kritik. Uttalanden som kompensationen långt från ., sluta straffa de arbetslösa, beklämmande besked för alla som blir arbetslösa, det här måste vi ändra på, bara till de arbetslösa etc. kommer från fackföreningsrörelsen. När nuvarande arbetslöshetsförsäkring infördes var högsta dagpenningbelopp . Detta belopp fastställdes utifrån att den genomsnittliga industriarbetarlönen då var . Motsvarande genomsnitt för en industriarbetare är . Alla siffror före skatt. Statistik från LO visar att en gruvarbetare i genomsnitt får högst , en verkstadsarbetare högst , en industriarbetare och en byggnadsarbetare högst av sin lön i arbetslöshetsersättning. Det är långt från den 90-procentiga kompensationsnivå som arbetslöshetsersättningen från början skulle utgöra. I nr 51/52 visas en tabell över förlusterna vid arbetslöshet vid olika alternativ. Av tabellen framgår att om arbetslöshetsförsäkringen skall återgå till att vara en någorlunda fullgod försäkring krävs både höjning av dagpenningbeloppen och borttagande av karensveckan. Industriarbetarens förlust vid arbetslöshet Som 1 <»g en veckas karens. en veckas karens. en vtckas karens. (procent Inom parentes) (procent inom parentes) (procent inom parentes) (procent inom parentes) 2 284 (100) 2 284 (100) 2 284 (100) 284 (12) 2 993 ( 66) 2 893 ( 63) 2 568 ( 56) 568 (12) 4 411 ( 46) 4 111 (45) 3 136 ( 34) 1 136 (12) 7 247 ( 40) 6 647 ( 36) 4 272 ( 23) 2 272 (12) 10 792 ( 36) 9 592 ( 32) 5 692 ( 19) 3 692 (12) 20 009 ( 34) 17 609 ( 29) 9 384 ( 16) 7 384 (12) Tabellen visar hur mycket en industriarbetare med genomsnittlig lön förlorar på att bli arbetslös, uttryckt i krvnor och i procent, vid olika långa perioder av arbetslöshet. Och med fyra olika aktuella förutsättningar. Regeringen föreslog 1985 en höjning på . Arbetslöshetskassornas samorganisation (SO) föreslog då . per dag i ersättning vid arbetslöshet. 1984 höjdes ersättningen till . per dag, medan SO krävde 9 Det är därför en lång och varaktig utarmning av Mot. arbetslöshetsförsäkringen som föranleder omfattande protester. vid tidigare riksmöten följt SO:s förslag till högsta belopp vid arbetslöshet. Lika regelmässigt har socialdemokraterna och de borgerliga partierna avvisat vpk:s och SO:s förslag. Med regeringens förslag på en höjning av A-kasseersättningen på . per dag fortsätter urgröpningen av arbetslöshetsersättningen. Vpk föreslår därför att högsta dagpenning höjs till . Det är hög tid att återställa arbetslöshetsförsäkringen till sitt utgångsläge och att den ger en kompensation på vid arbetslöshet. har vpk föreslagit att karensdagarna vid arbetslöshet skall avskaffas. En av förutsättningarna för att ge de arbetslösa ett fullgott försäkringsskydd är att karensveckan slopas. Vpk föreslår att regeringen får uppdrag att i kompletteringspropositionen framlägga förslag om att karensdagama i arbetslöshetsförsäkringen utmönstras. Höj KAS och utbildningsbidrag Kontant arbetsmarknadsstöd (KAS) och utbildningsbidragen vid arbetsmarknadsutbildning m.m. är till för den som ej kvalificerat sig för Akasseersättning. Trots detta måste de leva och försörja sig. i KAS och . per dag i utbildningsbidrag som är regeringens förslag är alltför lågt. Arbetslöshetsersättningar och ersättningar vid utbildning måste få en rimlig nivå. Samhället har ingen av att arbetslösa eller de som utbildar sig för arbete finansierar sitt livsuppehälle genom andra offentliga instanser. Ersättningen kontant arbetsmarknadsstöd bör därför vara av högsta dagpenningbelopp i A-kasseförsäkringen, dvs. enligt vpk:s förslag . Utbildningsbidraget för dem som har A-kassa följer arbetslöshetsförsäkringen och skulle med vpk:s förslag ha som högsta gräns . För dem som ej är berättigade till arbetslöshetskassa har emellertid utbildningsbidraget släpat efter ordentligt. Det kan inte vara acceptabelt att elever under utbildning tvingas leva långt under existensminimum. Regeringens förslag om en höjning från . per dag är långt ifrån tillräckligt. Vpk föreslår att utbildningsbidraget räknas av högsta dagpenningklass i arbetslöshetsförsäkringen, dvs. enligt vpk:s förslag till . Kostnaderna för arbetslöshetsförsäkringen är beroende på arbetslöshetens omfattning. Huvudansvaret för arbetslösheten ligger hos det privata näringslivet och de maktgrupper som styr svenskt näringsliv. Samhällets ansvar är att vidta åtgärder för att motverka arbetslöshet eller att de arbetslösa får ett oskäligt ekonomiskt lidande. Därför är det följdriktigt att kostnaderna för arbetslösheten bärs av produktionen och de stora vinsterna. Vpk föreslår Mot. 1985/86 därför att arbetsmarknadsavgiften höjs utöver regeringens A206 förslag, så att de förslag som framläggs i motionen därmed finansieras. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att beslutar att höja högsta dagpenningbelopp i arbetslöshetsförsäkringen och anta följande förslag till lag om ändring i lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring att gälla från : Föreslagen lydelse Motionärernas förslag Dagpenning utges med lägst 130 Dagpenning utges med lägst 130 och högst om inte annat och högst om inte annat följer av denna lag. Arbetslöshets- följer av denna lag. Arbetslöshetskassan beslutar om dagpenningens kassan beslutar om dagpenningens 2. att beslutar att utbildningsbidraget vid arbetsmarknadsutbildning fr. o. m. lägst skall utgå med . 3. att beslutar höja KAS-ersättningen till . per dag och anta följande förslag till lag om ändring i lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd att gälla från : Föreslagen lydelse Motionärernas förslag Kontant arbetsmarknadsstöd ut- Kontant arbetsmarknadsstöd utges med per dag. ges med per dag. 4. att beslutar att kontant arbetsmarknadsstöd och utbildningsbidraget kopplas till högsta dagpenningklass i arbetslöshetsförsäkringen enligt vad i motionen anförs, 5. att beslutar anta följande som Motionärernas förslag betecknade förslag till lag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter: Härigenom föreskrivs att 2 kap. 1 § lagen (1981:691) om socialavgifter Mot. 1985/86 skall ha följande lydelse: A206 Föreslagen lydelse Motionärernas förslag En arbetsgivare skall på det avgiftsunderlag som anges i 3-5 §§ betala 1. sjukförsäkringsavgift , 2. folkpensionsavgift , 3. tilläggspensionsavgift efter den procentsats som anges i särskild lag, 4. delpensionsavgift , 5. barnomsorgsavgift , 6. arbetsskadeavgift , 7. arbetsmarknadsavgift medi ,886 7. arbetsmarknadsavgift med 2,486 pro procent, cent, 8. arbetarskyddsavgift , 9. vuxenutbildningsavgift samt 10. lönegarantiavgift . Arbetsgivare som avses i 1 kap. 2 § andra stycket skall dock betala endast tilläggspensionsavgift. Staten betalar inte arbetsskadeavgift. Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om avgifter som avser tid före ikraftträdandet. 6. att beslutar att hemställa hos regeringen om förslag om att karensdagarna i arbetslöshetsförsäkringen slopas enligt vad som anförs i motionen.