mot · G8022754 · 1985-01-25 00:00:00 — 1984/85 2754-2755 m. fl. Skatteutvecklingen i och i omvärlden 2 1.1 Skatterna finansierar den offentliga sektorn 2 1.2 - högst inkomstbeskattning 2 1.5 Skatteutvecklingen till 1976 5 Höga skatter skadar samhällsekonomin 7 4.2 Reformerad inkomstskatt 15 4.6 Bostads- och fastighetsbeskattning 26 4.8 Övriga skatter 29 4.9 Finansiella konsekvenser av förslagen 30 Dynamiska effekter av skattehöjningar 30 5.1 Lägre skatt ger högre tillväxt 30 5.2 Lägre skatter ger fler jobb 32 5.3 Lägre skatt är god socialpolitik 32 5.4 Skattesänkning bättre än devalvering 33 Den enskilde och skattemyndigheterna 33 6.1 Ett förenklat skattesystem-förenklad självdeklaration 33 6.2 Den enskilde och taxeringsprocessen 34 6.3 Den enskilde och skatteansvaret 34 1 1984/85. Skatteutvecklingen i och i omvärlden 1.1 Skatterna finansierar den offentliga sektorn Beskattningens primära syfte är att finansiera offentliga utgifter. Därav följer att frågan om skattetryckets höjd liksom skattesystemets utformning i övrigt är i hög grad ideologiskt präglad. En socialistisk politik med liten tilltro till de enskilda människomas förmåga att ta ett eget ansvar leder till kollektiva lösningar, stora offentliga utgifter och därmed ett högt skattetryck. Den moderata politiken medför genom minskad styrning och reglering av de enskildas vardag en minskad offentlig sektor och därmed möjlighet till ett lägre skattetryck. En hög skattenivå påverkar samhällsekonomin i stort. Genom omfattande skattefinansierade transfereringar skapas ineffektivitet och lägre tillväxttakt i ekonomin. Höga skatter försämrar näringslivets konkurrenskraft. Ett högt skattetryck leder dessutom till att skattesystemet blir krångligt och svåröverskådligt. Den offentliga sektom i har ständigt vuxit. har de offentliga utgifterna, och därmed skattetrycket, i alltmer kommit att avvika från genomsnittet inom . Detta framgår av diagram 1. Den svenska offentliga sektorn är, mätt som andel av BNP, störst i jämförbara länder i världen. Det medför att också har det högsta skattetrycket, av BNP. 1.2 - högst inkomstbeskattning I en OECD-studie som omfattar alla länder i samt , och , kan man utläsa att har världens högsta inkomstskatt. Studien jämför lönen före och efter skatt för en genomsnittlig industriarbetare i . föga smickrande världsrekord innebär att den svenske industriarbetaren genomsnittligt betalar i direkt inkomstskatt. Det enda land som ligger i närheten av är . För viktiga konkurrentländer är motsvarande siffra följande: , , och . De uppgifter som redovisats ovan är den genomsnittliga skatten räknat på den genomsnittliga industriarbetarlönen. Inkomstbeskattningen i är starkt progressiv genom utformningen av den statliga inkomstskatteskalan. Statlig inkomstskatt tas i lägsta skiktet ut av inkomsten och i högsta skiktet av inkomsten. Det innebär att marginalskatten, skatten på inkomstökningar, i blir extremt hög för de heltidsarbetande. OFFENTLIGA UTGIFTER OCH SKATTER R 40 O C E S-E-BANKEN SAMHÄLLSEKONOMIEKA SEKRETARIATET 1084-10-1B Inkomstläge 1984, motsvarande svenska kronor Beräkningen gäller ensamstående skattskyldig. Som skatt har även räknats de socialförsäkringsavgifter som uttas direkt av löntagarna. Av tabell 1 framgår marginalskattens höjd i sju länder 1984. Det är här värt att notera att för de jämförda länderna är det endast där individuella socialförsäkringsavgifter inte uttas av löntagarna. I de andra sex länderna har dessa socialförsäkringsavgifter medtagits och lagts till skatteuttaget. I svarar som bekant arbetsgivarna för socialförsäkringsavgifterna. Uppgifterna i tabell 1 illustreras också i diagrammen 2 och 3. Inhomtt, tutti hr UÖ 300 400 600 Källa: Sunt Förnuft nr 9,1984. En inkomsttagare med . i inkomst får i betala i skatt på en inkomstökning. Till detta kan sedan komma att en inkomstökning leder till avtrappade bostadsbidrag och höjda daghemsavgifter. Om marginalskatten och avtrappningseffekterna adderas uppkommer den totala marginaleffekten i olika inkomstlagen. Marginaleffekterna kan i normala inkomstlagen för vissa familjetyper uppgå till . De lagstadgade avgifter arbetsgivare 1965 hade att erlägga för arbetare var 7,. Dessa avgifter har femdubblats och uppgick då till 36,på bruttolönen. Den starkaste ökningen skedde första hälft. steg arbetsgivaravgifterna från till . Utvecklingen redovisas i diagram 4. Egenföretagare erlägger s. k. egenavgifter som motsvarar arbetsgivaravgifterna. De beräknas på företagsinkomsten och ökar därmed marginaleffekterna för företagaren. infördes i en mervärdeskatt. Den ersatte den tidigare omsättningsskatten. Mervärdeskatten som sedan införandet höjts har varit den skatteform som främst använts i konjunkturpolitiskt syfte. Således har momsen sänkts , 1974 och 1981. Mervärdeskatten uppgår till av priset inkl. moms, vilket innebär ett påslag på priset . Procent pé åf»löo«n 1970 72 74 76 78 80 82 84 Källa: SAF. 1.5 Skatteutvecklingen till 1976 steg skattetrycket kontinuerligt i takt med den offentliga sektorn. Det uppgick till av BNP och ökade sedan i jämn takt då det uppgick till . 1970 lade den dåvarande socialdemokratiska regeringen fram förslag om en skatteform som skulle ge två tredjedelar av svenska folket sänkt skatt. Moderata samlingspartiet motsatte sig förslaget, bl. a. med hänvisning till den starkt skärpta progressiviteten i den statliga inkomstskatteskalan. Det visade sig snart att förändringen ledde till höjda skatter för i stort sett alla till följd av kombinationen av höga marginalskatter och snabb inflation. Så gott som t. o. m. 1976 framtvingades därför nya skatteomläggningar. I den statliga inkomstskatteskalan sänktes skattesatserna i lägre inkomstskikt, medan de bibehölls och även höjdes i högre skikt. höjdes successivt arbetsgivaravgifterna i syfte att uppväga de, åtminstone avsedda, sänkningarna av inkomstskatten. Eftersom den statliga skatteskalan inte var inflationsskyddad ledde inflationens verkningar till att skattetrycket i realiteten skärptes. Det steg från 1970 till 1976. Det var kom upp på en nivå som innebar att skattetrycket låg av BNP högre än i i genomsnitt. Vi befinner oss fortfarande på denna höga nivå. Av tabell 2 nedan framgår förändringen av skattetrycket för några jämförbara länder. 11 1984/85. -2,4 första år var det således framför allt skatterna på produktionen som ökade. Inkomstskatten steg, progressiviteten i skatteskalan blev större och arbetsgivaravgifterna ökade kraftigt. För den genomsnittlige industriarbetaren höjdes marginalskatten från ca 1/3 1970 till 2/3 1976. Därmed försvagades självfallet också näringslivets konkurrenskraft. Den borgerliga valsegern 1976 innebar en viktig förändring i den skattepolitiska utvecklingen. Visserligen skärptes skattetrycket , men denna ökning berodde främst på skattehöjningar som beslutats av den socialdemokratiska regeringen . var det totala skattetrycket i stort sett oförändrat. Eftersom inte obetydliga kommunala skattehöjningar genomfördes (den genomsnittliga kommunalskatten steg 1976-1982 med ), innebär detta att det statliga skattetrycket sänktes. Vissa marginalskattesänkningar genomfördes också även om de borde ha fått en större omfattning. Fr. o. m. 1978 inflationsskyddades skatteskalan genom den under trepartiregeringen beslutade indexregleringen av skiktgränsema. Därigenom skapades garantier mot att inflationen automatiskt skärpte skattetrycket. Indexregleringen gav ett realt innehåll åt de genomförda marginalskattejusteringama och därmed hejdades den tidigare fortlöpande skärpningen av progressiviteten i skattesystemet. Trepartiregeringen beslöt att genomföra en genomgripande marginalskattereform under perioden 1982 till 1984.1 april träffade mittenpartierna och socialdemokraterna en uppgörelse som innebar en senarelagd skatteomläggning. Den innebar också att inflationsskyddet urholkades, att marginalskattesänkningen blev mindre omfattande än avsett och att symmetrin i skattesystemet bröts genom avdragsbegränsningen. Omläggningen skulle finansieras genom höjda arbetsgivaravgifter eller s. k. proms. Skatteutvecklingen behandlas mera ingående i avsnitt 5 nedan. Utvecklingen har inneburit en återgång till den tidigare förda socialdemokra Att de genomförda skattehöjningarna inte fått ett större genomslag på skattetrycket mätt som andel av bruttonationalprodukten beror dels på att BNP till följd av konjunkturuppgången ökat snabbare, dels att de genomförda skattehöjningarna i sig urholkat andra skatters bas. Sammantaget har, som redovisas nedan, flera nya skatter införts som gamla skatter höjts till ett totalt nettobelopp av . Höga skatter skadar samhällsekonomin Skattepolitiken är av avgörande betydelse för att vi skall kunna återvinna balans i vår ekonomi. nådde vi smärtgränsen för skatteuttaget. Det höga skattetrycket är nu ett hinder för att vi skall få tillbaka en uthållig växtkraft i näringslivet. Det samlade skatteuttaget måste sänkas. har, som framgått av föregående avsnitt, det högsta skattetrycket bland industriländerna. Skatter och obligatoriska avgifter utgör av BNP. Inräknas vissa andra statliga inkomster blir andelen . Men den verkliga skattebördan bestäms från utgiftssidan - det som inte betalas direkt med skatter får täckas genom upplåning, som måste betalas på något sätt . Det totala skattetrycket bör således egentligen avläsas i de offentliga utgifternas andel av BNP, som i nu är . Det avgörande motivet för att sänka skattetrycket är att stimulera arbete, sparande och företagande. Den ökade internationaliseringen innebär dessutom att det blir allt svårare att upprätthålla ett skattetryck och ett skattesystem som avviker från omvärldens. Detta gäller beskattningen av både kapital och arbetskraft. Ett relativt högre skattetryck på kapital i innebär försvagad konkurrenskraft genom en lägre investeringsnivå än i omvärlden. har arbetskraften, jämfört med kapitalet, varit mindre rörlig. Internationaliseringen har dock inneburit att vissa yrkeskategorier t. ex. företagsledare och forskare blivit mera lättrörliga. Att sänka skattetrycket är således nödvändigt både för att förbättra den svenska ekonomins funktionssätt och för att förbättra vår konkurrenskraft gentemot omvärlden. Det stora budgetunderskottet utgör naturligtvis en restriktion för den skattepolitiska handlingsfriheten. Därför är det nödvändigt att utgiftsminskningarna görs så stora att det också blir ett utrymme för sänkningar av skatteuttaget. Såväl budgetunderskott som utgiftsandel och skatteandel, allt mätt i förhållande till BNP, måste successivt sänkas. Den kraftiga ökningen av skattetrycket har medfört allt svagare ekonomiska drivkrafter för företagare och anställda. Den relativt goda överensstämmelse mellan privatekonomisk och samhällsekonomisk avkastning för enskilda individers arbetsinsatser, som förelegat fram till ca 1970, råder inte längre. Beskattningen har slagit in en kraftig kil mellan arbetets samhällsekonomiska värde och nettoersättningen till individen. AirJblkl.i ul.ii) brtni lunk-ii Ai slon 80 000 Arbciskiiills kostnad 57.60 T milon Årslön 100000 Arbetskrafts kostnad 72.20 flink mi (»A»skin 120 000 Arbetskrafts kostnad 86.40 , il skan 21.20 kKltf (kall 300 Skallekil enligt galande regler Timion Årslön 80 000 Arbetskraftskostnad 57.60 Timion Årslön 100 000 Arbetskrafts kostnad 72.20 Timion Årslön 120 000 Aroeiskrafts kostnad 86,40 md* (kan ISO tndr (katt 2.30 leo* (2.40 Skåttek* enligt gakande regler 8X6% 8X0% Beskattningen slår också in en kil på avkastning på eget kapital före och efter skatt. Det har blivit i stort sett omöjligt för enskilda individer att få en positiv real avkastning efter skatt på aktieinnehav, särskilt om inflationen är hög och förmögenhetsskatt utgår. De höga marginaleffekterna leder till svaga ekonomiska drivkrafter att öka förvärvsinkomsterna. I stället ökar intresset för utvidgad ledighet och för obeskattade verksamheter. håller på att få en övergång till ökad självhushållning och ökat svart arbete, vilket minskar effektiviteten i resursutnyttjandet och skattebasen. Höga marginalskatter leder dessutom till höga lönekrav i synnerhet som inflationsskyddet också avskaffats. De höga skatternas biverkningar drabbar i första hand företag och hushåll. Höjda skatter försvårar eller förrycker deras planering och deras möjlighet att bedriva en rationell verksamhet. Höga skatter hämmar arbete, sparande och företagande. Många arbetsinsatser som skulle utföras vid ett lägre skattetryck blir inte av därför att den enskildes utbyte av arbetsinsatsen efter skatt blir för låg. Sparandet har länge drabbats av orimligt hög beskattning. Det har fått till följd att sparandet minskat i omfattning vilket allvarligt skadat samhällsekonomin. Det höga skattetrycket har medfört att vissa väsentliga verksamheter helt kommit att ske i den svarta eller i den grå sektorn. Privat barnomsorg bedrivs nästan uteslutande i den svarta sektorn. Ungefär 150000 förskolebarn tas om hand av svarta dagmammor. Verksamheten sker med myndigheternas tysta sanktion. Det rådande skattetrycket gör att varken föräldrar eller dagmammor har råd att betala resp. arbeta för de summor det skulle bli fråga om, om verksamheten skulle bedrivas skattemässigt legalt. Ett annat område där svarta marknader drivits fram till följd av skattetrycket gäller underhåll och reparationer av villor. Visserligen bedrivs en omfattande gör-det-själv-verksamhet, men därutöver krävs insatser som i normalfallet är svåra att klara för den enskilde. Hushållen har helt enkelt inte med dagens skattetryck råd att betala de summor det skulle bli fråga om. Alternativet till den nu omfattande svarta marknaden är kapitalförstöring genom bristande underhåll. Dessa två exempel belyser hur skatten förvrider sambandet mellan samhällsekonomiskt nyttiga prestationer och det privatekonomiska utbytet. Såväl dagmammorna som de svarta hantverkarna utför viktiga uppgifter som endast med stor svårighet kan undvaras. Höga skatter förvrider också resursallokeringen. Många investeringar görs bara därför att de skattemässigt är fördelaktiga. Andra investeringar blir inte av trots att de är samhällsekonomiskt lönsamma därför, att skatten gör dem privatekonomiskt olönsamma. Bolagsskatten och den höga aktiebeskattningen har medfört att svenska företag i stor utsträckning valt att behålla vinstmedel inom det egna företaget. Resultatet har blivit att förändringar i näringslivets struktur inte skett så snabbt som vore önskvärt. I stället för att vinster förs över till mer expansiva sektorer har de i alltför stor utsträckning blivit kvar inom de företag där de en gång uppstod. Skatterna är sannolikt en av de viktigaste orsakerna till den alltför långsamma strukturomvandlingen i svenskt näringsliv. De höga skatterna medför också stelheter på arbetsmarknaden. Erbjudanden om nya jobb eller högre befattningar ger alltför ofta mycket liten utdelning för den enskilde. I stället för att förändra sin situation förblir man hellre vid det gamla. Den successiva och smidiga överföringen av arbetskraft från mindre lönsamma företag till mer lönsamma företag förhindras eller fördröjs. Följden blir alltför ofta utslagning med arbetslöshet som följd. Det höga skattetrycket medför att stora resurser läggs ned på att undgå eller kringgå hög beskattning. Företag och privatpersoner måste utveckla en omfattande verksamhet för att anpassa sin ekonomi efter skattereglerna .Felaktiga skattebedömningar kan få förödande konsekvenser. På motsvarande sätt tvingas staten bygga upp en alltmer omfattande skattebyråkrati för att parera den utvecklingen. En samhällsekonomiskt ineffektiv verksamhet gynnas av det höga skattesystemet. Ett inträffat fall visar att även en vanlig egenföretagande hantverkare kan behöva en skattejurist vid sin sida för att undvika konkurs. Den socialdemokratiska regeringen förefaller omedveten om att det höga skattetrycket är en av huvudanledningarna till både hushållens ekonomiska svårigheter och problemen med att få ned inflationen och öka sysselsättningen. Skatt jakten har fått ännu större omfattning. har så många skatter höjts och så många nya skatter införts på så . Den socialdemokratiska regeringen har slagit sina egna rekord från slutet av 1960- och . höjdes eller infördes 29 statliga skatter. Hela 34 skattehöjningar genomfördes. har 11 skatter höjts eller införts. Totalt har därmed socialdemokraterna höjt 74 skatter under . I genomsnitt motsvarar det en skattehöjning . Här nedan följer en lista på alla skatter som har höjts eller införts : Höjd mervärdeskatt (från 21,5 till 23,) ljanl983 Hyreshusavgift (av taxeringsvärdet 1982) Sänkta skattereduktioner (från för banksparande och från för aktiefondsparande) 1 j an 1983 Slopad skattereduktion vid aktieutdelning på svenska för ensamstående och . Skärpt förmögenhetsbeskattning (0,i alla skikt) Skärpt arvs- och gåvoskatt (en höj ning med upp till Räntelöst tvångssparande för företagen (av årsvinsten insätts räntelöst i ) Höj ning av särskilda avgifter för oljeprodukter per kbm olja) Höj d tobaksskatt (per cigarett/ Höjd arbetsmarknadsavgift (från till på Allmän löneavgift (av lönesumman) Höjd ATP-avgift (från 9,4 till ) Produktionsskatt på elkraft (per kWh) Höjd restavgift (från ) Höjning av den preliminära B-skatten (från 100 till av slutliga skatten från föregående års taxering) Höj ning av den särskilda avgiften för oljeprodukter Skärpning av skattskyldigheten för realisationsvinst på aktier m. m. vid utflyttning Slopad skattefrihet för motorbrännolja till fritidsbåtar Utdelningsskatt (av aktieutdelningen) Höjda energiskatter (per kWh för elkraft) Tillfällig höjning av allmänna löneavgiften (från ) Skärpt reavinstbeskattning på aktier (vid försäljning får av försäljningspriset tas upp som anskaffningsvärde mot tidigare halva försäljningspriset) Höjd oljeskatt (. Höjd skatt på fotogen för dieselmotor (. Höjd skatt på vin (1,. per hel butelj) Höjd skatt på sprit (. per hel butelj) Höjd skatt på tobak (per cigarett och på Tillfällig höjning av förmögenhetsskatten (i alla skikt + sänkning av det lägsta skiktet till .) Omsättningsskatt på aktier () Vinstskatt på (tillförs löntagarfondssystemet) Höjning av ATP-avgiften (avgiften höjs varav hälften tillförs löntagarfondssystemet) Höjd hyreshusavgift (från 1 till av taxeringsvärdet) Höjning av försäljningsskatten på motorfordon (höjning på bilar och bussar och på motorcyklar) Skärpt reavinstbeskattning på bostadsrätter (evig reavinstbeskattning) Slopad skattereduktion (banksparande från och skattefondssparande från ) Höjd skatt på kol (till . Höj ning av särskilda avgiften på kol (höj ning med . Höjning av särskilda avgiften för oljeprodukter (. Särskild avgift för bensin (per liter bensin) Särskild avgift för elkraft från kärnkraftverk (0,per kWh) Försämrat inflationsskydd av inkomstskatten (från 5,5 till 4,) Höjning av marginalskatterna i vissa inkomstskikt (tidigare beslutade sänkningar återkallades) Kortare kredittid för tobaks- och dryckesskatterna Allmän energiskatt och bensinskatt införs för bränsle som förbrukas av fritidsflygplan Höjning av räntesatserna för respitränta och anstånds (utgår när skattebetalning senareläggs) Höjd bensinskatt () Höjd skogsvårdsavgift (0,) Särskild avgift på handelsgödsel och bekämpnings Avgift för prövning och tillsyn enligt miljöskyddslagen Täktavgift (för grus- och sandtäkter) Utvidgad tillämpning av lagen om mervärdeskatt Skärpt beskattning av egendomslivräntor Skatt på vissa dryckesförpackningar Höjd skatt på el (/kWh) Höjd bensinskatt (/liter) Höjd tobaksskatt (/paket) Höjd skatt på vin (2:30/flaska) Höjd skatt på sprit (/flaska) Höjd skatt på starköl (/burk) Höjd fordonsskatt () Nya regler för uppbörd av socialavgifter och käll skatt (förkortad kredittid) Försämrat inflationsskydd av inkomstskatten (från 4,1 till 2,) Höjd inkomstskatt (mellan 7 .) Höjd arbetsmarknadsavgift (från 1,3 till ) Ny fastighetsskatt (1,av taxeringsvärdet) Höjd skatt på kol (/ton) Ny skatt på naturgas (/m3) Ny skatt på gasol (/ton) Höjd skatt på charterresor (.) Höjd skatt på reklam och annonser (föreslås av regeringen i budgetpropositionen) Skattehöjningar som drabbat näringslivet har varit speciellt vanliga. Arbetsgivaravgifterna har höjts fem gånger. Vinstdelningsskatt har införts. Förmögenhetsskatten har höjts. Energiskatterna har höjts gång på gång och nya produktionsskatter har införts. Sammantaget uppgår skatteskärpningen för näringslivet till . Detta innebär inte att företagens vins ter skulle ha blivit 16 miljarder lägre. Företagen övervältrar även på kort sikt merparten av skattehöjningarna på priserna och därmed på konsumenterna. Regeringen har systematiskt förföljt aktiespararna med skattehöjningar. Skattefondsparandet har avskaffats, lindringen av dubbelbeskattningen har slopats, nya skatter har införts på utdelning och vinster. Reavinstskatten har skärpts och en särskild omsättningsskatt på aktier har införts till ett sammanlagt belopp av ca . En rad skattehöjningar har lett till ökade boendekostnader. Begränsningen av värdet av underskottsavdragen har höjt kostnaden för villa- och bostadsrättsboende. Hyreshusavgiften har drabbat hyresgäster och bostadsrättsinnehavare. Energiskattehöjningarna har drabbat alla boendeformer. Reavinstskatten har skärpts på bostadsrätter. Den nya fastighetsskatt som införts ökar boendekostnaden för alla. Totalt har skatterna på boendet ökat med . Beskattningen av bilismen har ökat med . Bensinskatten har höjts med sammanlagt 2,7 miljarder, fordonsskatten med drygt en halv miljard. Därtill har försäljningsskatten på motorfordon höjts. Kreativiteten vad gäller nya skatter har varit stor. 15 nya skatter har införts, däribland fastighetsskatt, vinstdelningsskatt, vattenkraftsskatt, allmän löneavgift, omsättningsskatt på aktier, videoskatt m. m. Om hänsyn också tas till de få skattesänkningar som har skett - bl. a. av marginalskatter och införandet av skattereduktion för fackavgifter - uppgår skattestegringen netto till ca . Detta motsvarar en skattehöjning på i genomsnitt . per hushåll i . Det går också att konstatera ett samband mellan den förda politiken och antalet socialbidragstagare. var antalet personer som fick sådana bidrag över 400 000. Efter maktskiftet 1976 sjönk siffran och stannade 1980 vid drygt 300 000. Efter maktskiftet 1982 har siffran åter stigit markant och låg nära 1983. Att skattehöjningarna har slagit hårt mot hushållens disponibla inkomster framgår av att skatternas andel av hushållens inkomster ökat med . Att skattehöjningarna inte framträder som en ökad andel av BNP beror på att BNP ökar mer än hushållens inkomster. Skatteuttaget på löneandelen är högre än beskattningen av bruttovinstandelen i ekonomin. En ökad beskattning av löneandelen ger därför inte utslag i den s. k. skattekvoten om vinstandelen växer. I regeringens finansplan finns inte något som tyder på att skatteproblematiken tas på allvar. Regeringen saknar strategi för sin skattepolitik. Rader av skatter har höjts eller införts och utlovade marginalskattesänkningar har återtagits med motiveringen att bördorna skall bäras av alla. Det är dock välbelagt att skattehöjningar är ett mycket trubbigt instrument för att fördela om inkomsterna mellan hushållen. Skatteskärpningar ökar i stället benägenheten hos människor och företag att ägna sig åt tjänstebyten, svartjobb och ilf2 1984/85. Inäta 1078*100 Totalt (i förhåll*** till BNP) För huihlllan (i förhållande till feruttoinfcomranl EP nr 6/64 Skattetrycket på hushållen har Okat kraftigt de två senas teti ren. De senaste skattehöjningarna på bensin m m ingår ändå inte i beräkningen . legala transaktioner, vilket gör att inkomstfördelningen blir en annan än den eftersträvade. Skattehöjningarna driver dessutom på pris- och lönestegringstakten. En snabb inflation leder i sin tur till godtycklig omfördelning av inkomster och förmögenheter. har också fått en växande dold sektor med arbetsbyten och transaktioner utan kvitton. Djupt oroande är den uppluckring av skattemoralen som blivit alltmer påtaglig.