mot · G8022614 · 1985-01-25 00:00:00 — Dagens livsmedelsproduktion kännetecknas av ett högteknologiskt jordbruk som syftar till att åstadkomma ständiga avkastningsökningar med h jälp av handelsgödsel, kemiska bekämpningsmedel och hög maskinkapacitet. Denna höga avkastning baseras till stor del på användningen av ändliga naturresurser i form av t. ex. fossila bränslen. Tillgången på flera av dessa produktionsmedel kan väntas bli alltmer begränsad. För att upprätthålla produktionsförmågan i jordbruket måste därför hanteringen av avfalls- och biprodukter ändras och återcirkulationen av växtnäringsämnen öka. Hur dagens jordbruksmetoder på lång sikt påverkar exempelvis markens biologiska processer är ännu inte känt. Markens produktionsförmåga är intimt förknippad med dessa processer. Störningar i någon av dem, t. ex. mineraliseringen av växtnäringsämnen, kan ge stora negativa effekter på markens bördighet. De miljömässiga kraven från samhället på dagens jordbruk ökar ständigt på grund av bl. a. de vattenföroreningar, restsubstanser i livsmedel och yrkeshygieniska risker som påvisats. Ett exempel är det ökande växtnäringsläckaget från jordbruksmark, med miljöproblem som följd, som finns dokumenterat (Miljövårdsberedningen, 1982: SOU 1983:10). förmåga att klara jordbruksproduktionen och livsmedelsförsörjningen i en avspärrningssituation har debatterats . Enligt jordbrukspolitiska beslut understryks betydelsen av en god livsmedelsberedskap som en oundgänglig del av vårt totala försvar (SOU 1977:17). I regeringens proposition års försvarspolitiska beslut fastslås att det önskvärda målet bör vara att livsmedelsproduktionen kan ställas om till i huvudsak självförsörjning (Prop. 1981/82:102). Omfattning av alternativ odling I odlas uppskattningsvis 2 500 ha enligt alternativa odlingsmetoder, dvs. av totala åkerareal. Till skillnad från förhållandet i många andra västeuropeiska länder är den största delen av de alternativa odlarna i biodynamiker. Organiskbiologiska och naturenliga odlare och odlare som ej är anslutna till någon odlarorganisation utgör i en mindre andel. Forskning om alternativa odlingsmetoder Forskningen har till största delen rört den biodynamiska odlingsmetoden. Denna forskning har pågått vid Nordisk forskningsring i . Ett jämförande fältförsök mellan alternativ och konventionell odling utfördes vid SLU i samarbete med Nordisk forskningsring . Kvalitetsegenskaper hos potatis, vete, korn och slättervall från konventionell och biodynamisk odling analyserades (, 1982). Behovet av ytterligare forskning för att utveckla och studera alternativa odlingssystem framhålls i forskningsrådsnämndens rapport och Vår framtid (FRN, 1982). I rapporten skriver man att forskning och utredningar i bl. a. visar positiva erfarenheter för organic fanning även ur ekonomisk synvinkel, men att resultaten inte är direkt överförbara till svenska förhållanden. I statsverkspropositionen 1983 betonar man vikten av forskning på området: "Den framtida forskningen inom jordbruksområdet måste i hög grad inriktas mot en mer naturresursbevarande odling och en effektivare hushållning med icke förnyelsebara energi- och råvarukällor (Prop. 1982/83:100). 1 (SOU 1983:10 och 11) pekar man på vikten av att utarbeta alternativa jordbruksmetoder i syfte att minska användningen av konstgödsel och kemiska bekämpningsmedel. finns vid en informell grupp, som verkar för att forskning initieras inom ämnesområdet alternativa odlingsformer. I detta samarbete medverkar personer från institutionerna för växtodling, mikrobiologi, markvetenskap, ekonomi och statistik, växt- och skogsskydd och kemi. Målsättningen är att bredda samarbetet till att omfatta även andra för ämnesområdet betydelsefulla institutioner. I sin framställning till understryker man från sida bl. a. vikten av att forskningen inom alternativ odling ges ökade resurser. Vi citerar från s. 74 i budgetproposition: Forskningen inom jordbruksområdet rörande kvalitetsstyrning av växtproduktionen, odlingssäkerhet och odlingssystem, alternativa odlingsmetoder och miljökonsekvenser bör förstärkas. Vidare vill vi erinra om att Skogs- och jordbrukets forskningsråd i anslagsframställning påminner om sitt uppdrag att lägga fram förslag till ett sammanhållet forskningsprogram rörande alternativa produktionsformer. I jordbruksministerns överväganden utifrån förslag saknar vi uttryck för prioritering av forskningsinsatser rörande alternativa produktionsformer. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs att i ett uttalande understryker vikten av att forskningen kring alternativa produktionsformer inom jordbruket ges hög prioritet.