mot · G8022044 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. Landskapsvårdande åtgärder i slättbygder Jordbruket har genomgått en kraftig strukturförändring. Denna har lett till en minskning av den odlade arealen och färre brukningsenheter. Storleken på den genomsnittliga brukningsenheten har ökat och framsteg har gjorts när det gäller jordbrukets mekanisering och effekti visering. Denna utveckling har tyvärr medfört att av våtmarkerna försvunnit liksom mängder av småvatten och öppna diken. Antalet busk- och trädridåer har vidare minskat kraftigt. Det är viktigt att slå vakt om ekosystemet, där t. ex. vissa insekter livnär sig på och är fiende till skadegörare på våra grödor och därmed minskar angreppen. Det finns stora arealer i som är utsatta för vinderosion. Enligt en undersökning var ca 20 000 ha i de båda utsatta, och andelen har inte minskat fram till . De vanligaste skadorna av storflykt för lantbruket är: Blästringsskador på den växande grödan genom att sandkornen trasar sönder växtmaterialet. Sanden blåser bort varvid utsäde och gödning blottas och kan i sin tur blåsa bort. Översandning av vegetation i t. ex. höstsådda fält. Långsiktig markförsämring genom att humustäcket försvinner. Sanden fyller igen diken och dräneringssystem. Härtill kommer att sjöar och vattendrag kan förorenas genom ökad näringstillförsel via de jordbruksartiklar som hamnar i vattnet. Framför allt är det lätta sandjordar och lerjordar med fin struktur som drabbas. En viktig anledning till den vinderosion som uppstår är bristen på lägivande växtlighet. Det moderna jordbruket har under kravet på hög rationalisering tvingats utnyttja jorden maximalt, vilket medfört större brukningsenheter. Vid denna strukturomvandling har man tagit bort odlingshinder såsom buskar och träd vilka tidigare gav lä. Landskapet har härigenom blivit mera utsatt för vindens verkningar och ger dessutom på många håll ett ödsligt intryck. Det alltför öppna landskapet ger vidare dåligt läskydd för bebyggelsen, vilket medför att energiåtgången för uppvärmning ökar kraftigt. De mycket besvärande och för såväl den enskilde som samhället kostsamma snöstormarna är till viss del en följd av otillräckligt eller total avsaknad av läskydd. Detta gäller i särskilt hög grad skånska förhållanden. I , som i mycket har förhållanden som liknar de skånska, har staten med framgång fått lantbrukarna att satsa på läplanteringar genom att ge statsbidrag vid plantering och för skötsel . Danska försök visar att läplanteringar, efter att de uppnått ful höjd, kan ge en ökad avkastning inom läområdet. Sockerbolaget har beräknat att vindskador i sockerbetor kostar de sydsvenska betodlarna . Lägger man till andra grödor ökar kostnaden ganska betydligt inte minst på grund av ett allmänt försämrat mikroklimat i växtbestånden. Allt tyder således på att en ökad satsning på läplanteringar och bevarande eller rekonstruktion av åkerholmar samt vattenhål med omgivande växtlighet skulle vara till fördel inte endast för jordbruket utan även för landskapsbilden som sådan. Härtill kommer att viltet skulle få det skydd det behöver och fuktigheten skulle bättre hållas kvar i marken vilket har betydelse särskilt för de lättare jordarna. Sammantaget skulle dessa åtgärder förbättra balansen i det ekologiska systemet vilken i hög grad har försämrats . i har i ett särskilt policyprogram för miljöfrågor tagit upp här berörda frågor samt framhållit, att ett sådant program kan vara till hjälp att öka kunskapen och medvetenheten kring dem. Nästa steg är att vidta konkreta åtgärder i landskaps- och miljövårdande syfte. För detta behövs dels medverkan av sakkunskap på området, dels ekonomiska styrmedel. En läplantering är en långsiktig åtgärd. Först får man full läverkan. Detta gör att man i många fall får plantera för nästa generation. Det kan därför vara svårt att ekonomiskt försvara en plantering för dagens lantbrukare. Men det gäller att bevara vår bästa för kommande generationer. För att öka intresset behövs ett ekonomiskt stöd till läplanteringar. Det kan finnas olika sätt att åstadkomma detta, t. ex. genom - att utföra planteringar och skötsel som beredskapsarbeten - att bevilja lantbrukaren bidrag till plantering och skötsel - att bevilja lantbrukaren en skattelättnad för att underlätta plantering och skötsel. De ekonomiska styrmedlen bör vidare utformas av lantbruksstyrelsen. med stöd av lantbruksstyrelsen bör ha ansvar för information, planering, uppföljning och utvärdering i frågor som rör läplanteringar för att göra dem så ändamålsenliga som möjligt. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställer vi 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om betydelsen av att landskapsvårdande åtgärder vidtas på våra slättbygder, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ekonomiska styrmedel för att stimulera till erforderliga åtgärder. () () () () () ()