ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G8022677 · 1985-01-25 00:00:00 — Slopande av prövningsskyldighet beträffande anläggningar för produktion av träfiberbränsle m. m. ändrades bygglagen så att tillstånd för ökad förbrukning av träfiberråvara skulle prövas av regeringen. Denna lagändring motiverades av att skogsindustrins virkesbehov ansågs överstiga den möjliga avverkningen. Lagen har ej tillämpats som den från början avsågs att göra. Den nuvarande lagens konsekvenser blir alltmer orimliga. Jag anser därför att lagen bör avskaffas. Efter lagens tillkomst har i stort sett de flesta ansökningarna vunnit bifall. Detta har gynnat de stora bolagen vid kusten på bekostnad av familjeföretagen i inland, som har fått sina önskemål nedskurna. De har därmed inte kunnat utnyttja sin kapacitet och inte kunnat förränta sitt kapital på ett tillfredsställande sätt. Många av de stora företagen har vilande tillstånd och blockerar därmed råvaran för de mindre företagen som vill utvidga. är det företag som har fått den största ökningen. Detta har medfört konsekvenser för inlandssågarna i . Regeringen saknar möjligheter att överblicka de utestående tillstånden. Detta medför att lagens syfte ej uppfylls. Lagstiftningen har hindrat dynamiken i industriutvecklingen. Detta är tvärtemot lagens ursprungliga syfte. Eftersom virket är en begränsande faktor för skogsnäringen är det av yttersta vikt att fördelningen sker efter ekonomiska principer med lika villkor för alla råvaruförbrukare. Konkurrens är positivt för utvecklingen. I nuvarande system har det visat sig att nyetableringarna är få. Lagstiftningen har bidragit till att konservera den gamla strukturen. Bakom en industrietablering eller en utvidgning finns duktiga företagare. Det är inte byråkratin som skall avgöra vem som är framgångsrik utan det är resultatet som skall visa det. Lagstiftningen har onekligen medfört en utökad byråkrati som avskräcker de mindre företagen att påbörja ett ansökningsförfarande. De större företagen har möjlighet att skaffa extra resurser för att klara den delen och kommer även då i ett gynnsammare läge gentemot de mindre företagen. Ett 30-tal remissinstanser skall yttra sig över varje ärende. Byråkratin kostar samhället stora pengar. Länsorganen i de län som i stor utsträckning utgör virkesfångstområdet är däremot ej remissorgan. Trots att råvaran till stor del hämtas från inre har exempelvis ett typiskt råvaruproducerande län som ej något inflytande över utvecklingen. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att beslutar att upphäva 136 a § BL.
mot · G8022678 · 1985-01-25 00:00:00 — Forskning om ventilation och värmeåtervinning En av professorerna vid tekniska högskolan i har medverkat till att bygga ett tätt hus som inte förbrukar mer energi än ett ca normalhus. Trots att huset har byggts tätt och saknar vanliga värmeelement finns boende inga antydningar till fuktskador eller mögellukt i huset. Det täta huset har försetts med från- och tilluftsventilation via en värmeväxlare så att luften byts . Husets värmeanläggning tillför värme till inkommande friskluft förutom att personvärme, lyse och matlagning m. m. ger värmetillskott och klarar därmed värmebehovet. Den månatliga uppvärmningskostnaden blir så låg som . Exemplet visar återigen att täta och välventilerade hus med värmeåtervinning ur frånluft är en framkomlig väg att minska behovet av uppvärmningsenergi. Detta visar att samhällets energiinformation till husägarna ofta varit missriktad och ägnat alltför stort intresse till överisolering och kostnadskrävande uppvärmningsanordningar utan att husens täthet och tillfredsställande ventilation med värmeåtervinning ur frånluft blivit tillräckligt beaktade. Med hänvisning till motionen hemställs att beslutar begära att regeringen intensifierar forskning och utveckling av ventilation och värmeåtervinning ur frånluft samt stimulerar introduktion på marknaden av de system som uppvisar den högsta verkningsgraden.
mot · G8022681 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:2681 I industridepartementets PM angående tilläggsplan för vattenkraftens utbyggnad föreslås byggande av kraftverk i Edänge, Mellanljusnan i . Vidare föreslås att en utbyggnad av Hylströmmen belägen i och kommuner skall ske. När det gäller byggandet av kraftverk i Edänge vill jag erinra om att en mycket kraftig folkopinon har motsatt sig kraftverksbygge där. har vid ett flertal tillfällen också sagt nej till utbyggnad av Edänge. Det har dessutom från statsmakterna klart sagts ut att exploatering av Edänge inte är förenligt med den fysiska riksplanen, som ju bl. a. har till syfte att skydda för landet särskilt viktiga miljövärden. Det är också helt förkastligt att, som i gjort, aktualisera en förändring av den fysiska riksplanen i avsikt att kunna exploatera Edänge. Sådana tilltag bör på det bestämdaste avvisas av riksdag och regering. Edängeområdets botaniska kvaliteter bör tillmätas riksintresse och således icke bli föremål för exploatering. När det gäller Hylströmmen i är dess bevarandevärde av mycket hög klass. Älvens främsta naturkvaliteter består i dess långa och relativt opåverkade lopp vad gäller forsar och vattenföring. Vidare måste forsarna och strömmar med naturliga bestånd av harr och öring samt utterförekomsten i området vid och omkring Hylströmmen nämnas. Uttern är utrotningshotad till stor del därför att naturligt vinteröppna vatten med god näringstillgång kontinuerligt minskar i omfattning genom vattenregleringar. Som bekant har anslutit sig till rörande vissa hotade växt- och djurarter, bl. a. utter. Vad jag kan förstå måste detta innebära att varje anslutet land i sin samhällsplanering skall verka för utterns bevarande. Enbart Hylströmmenområdets värde som utterbiotop borde räcka för att åsätta området högsta naturskyddsklass. Hylströmmen bör därför undantas från utbyggnad. De som hävdar att båda nämnda projekt skall exploateras har som argument att det dels skapar sysselsättning för alla arbetslösa byggnads- och anläggningsarbetare i länet. Dels krävs det mera energi för en utbyggnad av den industriella kapaciteten i . Att arbetslösheten bland länets byggnadsarbetare är katastrofalt hög finns inga delade meningar om. Det är inte så att de som vill undanta Hylströmmen och Edänge från utbyggnad nonchalerar arbetslösheten. Sådana påståenden är falska och bör inte tas på allvar. Tvärtom finns det alternativ när det gäller att klara elkraftsproduktion och arbetstillfällen. Följande alternativ för vattenkraftsutbyggnad i utgör ett i alla avseenden fullvärdigt och miljövänligt alternativ till de nu aktuella reviderade utbyggnadsplanerna: Edeforsen 35 GWh 170 direkta årsarbeten En utbyggnad av Edänge och Hylströmmen ger 172 GWh och 510 direkta årsarbeten. Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställs 1.att beslutar att Edänge i Mellanljusnan i och Hylströmmen i i och kommuner ej får exploateras för vattenkraftsutbyggnad, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen sägs om vattenkraftsutbyggnad i och hemställer om åtgärder i enlighet härmed. minab/gotab 1985 79931
mot · G8022682 · 1985-01-25 00:00:00 — och till förvärv av bostadsrätt har det varit möjligt att få statliga behovsprövade lån till att betala grundavgiften vid ombildning av hyresrätt till bostadsrätt. Låneformen infördes för att vissa hushållskategorier inte av ekonomiska skäl skulle behöva avstå från att delta vid ombildningen. Dessa lån har utnyttjats i mycket liten utsträckning. /84 beviljades två lån till ett sammanlagt belopp av . Regeringen anför det ringa utnyttjandet som skäl för att avskaffa låneformen. anför som förklaring till den ringa efterfrågan att banker och kreditinstitut ofta klarar finanseringen. En annan förklaring är att de hushållskategorier som avses med långivningen inte i någon större utsträckning deltar i ombildningar. En tredje förklaring, som redovisar, är att gränserna för behovsprövning satts för snävt. En viktig förklaring till att de hushållskategorier som avses med långivningen inte deltagit i ombildningar är att sådana sker i alltför liten utsträckning. Vi anser att de allmännyttiga bostadsföretagen i större utsträckning skall försälja fastigheter till hyresgästerna så att dessa kan överta sina lägenheter med bostadsrätt. Om en sådan överföring kommer till stånd i stor skala kan det finnas ett behov av att staten erbjuder lån till grupper som kan ha svårt att få lån på den reguljära kreditmarknaden. Som framgår av budgetpropositionen finns ett reservationsanslag på 25 milj. kr. som endast utnyttjats i mycket liten utsträckning. Något anslag /86 behöver därför inte anslås för att lånemöjligheterna skall finnas kvar. Vi anser också i likhet med , att det finns anledning att se över de inkomstgränser som gäller för behovsprövningen. Med stöd av det ovan anförda yrkas 1.att beslutar att möjligheten till lån för förvärv av bostadsrätt skall behållas, 2. att beslutar att anpassa reglerna för behovsprövningen till den inkomst- och förmögenhetsutveckling som ägt rum sedan lånen infördes. () () 1 1984/85.3 sami.
mot · G8022684 · 1985-01-25 00:00:00 — och utanför planlagt område Den svenska landsbygden utmärks av en bebyggelse som väl harmonierar med landskapet. Den har framkommit i en spontan utveckling under århundradenas lopp. Så har t. ex. de bostadsproblem som uppstår vid generationsskiften på gårdarna ofta lösts genom nybyggnad av boningshus, som väl passats in i den befintliga byggnationen. infördes lämplighetsprövning för denna typ av nybyggnader. Enligt vår mening skapar detta förfarande som det nu är utformat onödig byråkrati och onödiga kostnader på ett område där den naturliga utvecklingen varit mycket positiv. Mot bakgrund av ovanstående hemställs att hos regeringen begär förslag till ändring av lagstiftningen så att byggande utanför planlagt område blir helt fritt. () ()
mot · G8022686 · 1985-01-25 00:00:00 — och av kosmetiska produkter Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2685 hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande märkning av kosmetikaprodukter. () ()
mot · G8022687 · 1985-01-25 00:00:00 — Kravet på generell arbetstidsförkortning stämmer illa med människors önskemål utifrån sina vardagserfarenheter. Det är värdefullt att småbarnsföräldrar och andra som har ansvaret för vård av exempelvis handikappade eller äldre i hemmet har möjligheter till kortare arbetstid. Därför behöver emellertid inte alla ha kortare arbetstid. De som önskar arbeta mer bör givetvis kunna göra det utan hinder. I själva verket har en och samma människa olika behov under skilda perioder i livet. Den unga människan som bygger upp ett hem vill arbeta mycket och tjäna bra med pengar. Småbarnsföräldrar har större behov av ledig tid för att öka igen då barnen blivit större. Under ytterligare någon period av livet behöver kanske samma person kortare arbetstid för att ta hand om åldrig förälder. Hemarbetande - kvinnor - är ingen enhetlig grupp. En del är hemarbetande endast under relativt korta perioder medan andra är det - för en del kan det bli hela livet. Kvinnor som förvärvsarbetar /vecka eller som har säsongarbete betraktar ofta sig själva som hemarbetande. De kvinnor som börjar arbeta utanför hemmet efter en tids hemarbete börjar oftast med deltidsarbete. Så gott som hela ökningen av deltidsarbetande återfinns hos den grupp av kvinnor som angav skälet vill inte ha heltid. Arbetslivscentrum gjorde en undersökning om deltidsarbetet i . Undersökningen visade sambandet mellan hög kvinnlig förvärvsfrekvens och hög andel deltidsarbetande. Enligt samma undersökning var de heltidsarbetande mer missnöjda med sin arbetstid än de deltidsarbetande. vågar inte många av de män som vill arbeta deltid göra det på grund av deltidsarbetets låga status. Deltidsarbetande omfattas inte av alla trygghetslagar på arbetsmarknaden. De kommer efter i lönehänseende och ges inte alltid utbildning eller karriärmöjligheter. Deltidsarbetet måste uppvärderas. Reglerna kring deltidsarbete måste ses över så att de blir enhetliga. Något behov av en ytterligare lagstadgad arbetstidsförkortning föreligger inte. Däremot finns det ett uttalat behov av att kunna anpassa arbetstidsuttaget efter olika perioder i livscykeln. Ny teknik och en utökad tjänste- och servicesektor innebär stora möjligheter till en decentralisering av arbete och boende och förbättrade möjligheter att förena arbetsliv med familjeliv. För såväl kvinnor som män är det väsentligt att dessa möjligheter tas till vara. I stället för den lagstadgade mycket detaljerade reglering av arbetstiden som vi nu har, behöver vi utökade möjligheter att träffa individuella avtal på arbetsmarknaden. Arbetstidslagstiftningen bör begränsas till vad som är motiverat av hälso-, säkerhets- eller sociala hänsyn. Härutöver behöver vi ett skatte- och försäkringssystem som tar hänsyn till försörjningsbördan och som gör det möjligt att utjämna inkomsterna över tiden. Med hänvisning till det anförda hemställs* att hos regeringen anhåller om förslag till förenkling av arbetstidslagarna i syfte att åstadkomma större frihet att sluta individuella avtal om arbetstidens längd och förläggning. () () * Se även motion 1984/85:2688.
mot · G8022688 · 1985-01-25 00:00:00 — och av deltidsarbetandes sociala villkor Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2687 hemställs att hos regeringen begär översyn av deltidsarbetandes sociala villkor. () () minab/gotab 1985 79932
mot · G8022690 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. Höjda grundavdrag för barnfamiljer, m. m. Med stöd av vad vi anfört i motion 1984/85:2689 av m.fl. 1.att hos regeringen begär skyndsamt förslag om höjda grundavdrag för barnfamiljer vid den kommunala beskattningen i enlighet med vad i motionen anförts, 2. att hos regeringen begär skyndsam utredning och förslag om avdragsrätt upp till en viss nivå för nödvändiga barntillsynskostnader, 3. att hos regeringen begär skyndsam översyn av existensminimireglerna i enlighet med vad i motionen anförts, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om avdragsrätten för underhållsskyldiga. () () () () PER () () () () () L. () i () ()
mot · G8022691 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:2691 m. fl Garantibeloppet inom föräldraförsäkringen, m. m. Med stöd av vad vi anfört i motion 1984/85:2689 av m. fl. 1. att beslutar att garantibeloppet inom föräldraförsäkringen per skall höjas , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om riktlinjer för översyn av efterlevandepensioneringen. L. () i () () () () () ()
mot · G8022692 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. Med stöd av vad vi anfört i motion 1984/85:2689 av m. fl. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om åtgärder för att göra bostadsbidragen mer rättvisa. L. () i () () () () () () minab/gotab 1985 79947
mot · G8022694 · 1985-01-25 00:00:00 — Per Stenmarck m. fl. Försäljningen av tobaksvaror i Öresundstrafiken Under hänvisning till vad sorn anförts i motion 1984/85:2693 (Öresundsförbindelserna) av Per Stenmarck m. fl. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående gränser för försäljning av tobaksvaror i Öresundstrafiken. PER STENMARCK (m) BO ()
mot · G8022695 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. Stödet till fiskerinäringen i De fiskelag sorn är etablerade i mellersta och norra är i huvudsak inriktade på fiske efter konsumtionsfisk, havskräfta och räkor. De har nästan utan undantag äldre fiskefartyg och är därmed utestängda från fiskerilån, rationaliseringsstöd och liknande. Fisket i mellersta och norra kan med nuvarande villkor inte ekonomiskt bära nybyggande av fiskefartyg. De begagnade fiskefartyg som kan komma i fråga för någon form av statligt stöd är i allmänhet både för stora - de byggdes ju för sillfiske i - och för dyra i drift. Det innebär att man inte heller kan byta upp sig till nyare, begagnade fiskefartyg. Fiskefartygen i mellersta och norra är trots sin ålder i allmänhet mycket välskötta. Många har maskiner insatta , och åtskilliga är även i övrigt till viss del moderniserade. Däremot har de ofta en otillfredsställande arbetsmiljö. Stöd till arbetsmiljöförbättrande åtgärder skulle därför vara av stor betydelse. Moderniseringar i övrigt skulle också kunna ge en större flexibilitet i fisket. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att beslutar att hos regeringen begära en översyn av stödet till fiskerinäringen i mellersta och norra . () () () () ()
mot · G8022696 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. Glesbygdsstöd till fiskerinäringen i I motion 1984/85:2695 har vi redovisat vissa problem för fiskerinäringen i mellersta och norra . Dessa problem är ofta av avgörande betydelse, när det gäller etablering av nya fiskeföretag. Enligt vår mening borde man därför också utöver den översyn av stödet till fiskerinäringen som föreslås i nämnda motion överväga möjligheterna att utvidga glesbygdsstödet att gälla fiskeföretag i hela mellersta och norra . Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi att beslutar att hos regeringen begära en utredning om möjligheterna till glesbygdsstöd åt fiskerinäringen i mellersta och norra . () () () () ()
mot · G8022698 · 1985-01-25 00:00:00 — och till högskolan, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2697 av och hemställs 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om lämpligheten av att överföra antagningen till högskolan från UHÄ till CSN, 2. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om att tillföra högskolan i / en systemvetenskaplig linje.
mot · G8022699 · 1985-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2697 av och hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om utformning av jordbrukspolitik och prisstöd så att livsmedelsproduktionen bibehålls i minst nuvarande omfattning i . () () minab/gotab 1985 79933
mot · G8022701 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:2701 m. fl. Utbildnings- och forskningsinsatser i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2700 föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om utbildnings- och forskningspolitiska insatser i PER () () () () () () () () () () HANS () I () ()
mot · G8022702 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2700 föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om trafikförbättrande åtgärder i . HANS () i () ()
mot · G8022703 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. Lokalisering av statlig verksamhet till Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2700 föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om lokalisering av statlig verksamhet till . () () minab/gotab 1985 79934
mot · G8022705 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:2705 m. fl. Etableringsfrihet på medieområdet, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2704 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om etableringsfrihet på medieområdet, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om skapandet av ett fristående , 3. att upphäver lagen av om förbud i vissa fall mot rundradiosändning på öppna havet, 4. att under G 6. Stöd till dagspressen anvisar , 5. att under G 7. Lån till dagspressen anvisar ett reservationsanslag om . () PER () HANS NYHAGE (m) () ()
mot · G8022706 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2704 hemställs att avslår förslaget om höjning av reklamskatten. PER () () HANS NYHAGE (m) () minab/gotab 1985 79935
mot · G8022708 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. Införande av ägarlägenheter, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2707 hemställs 1.att hos regeringen begär förslag om införande av ägarlägenheter i enlighet med ägarlägenhetsutredningens betänkande Ägarlägenheter (SOU 1982:40), 2. att beslutar ändra bostadsrättslagen (1971:479) i enlighet med vad som anförts såvitt avser antal lägenheter för bildande av bostadsrättsförening och förbud mot dubbelöverlåtelse av lägenhet, 3. att hos regeringen begär förslag till författningsändringar så att inteckning av bostadsrätter möjliggörs, 4. att beslutar hos regeringen begära förslag om överförande av hyresrättsliga frågor till allmän domstol i enlighet med vad som i motionen anförts. L. () i () ()
mot · G8022709 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2707 hemställs att hos regeringen begär förslag om bosparande i enlighet med vad som i motionen anförts. L. () i () ()
mot · G8022710 · 1985-01-24 00:00:00 — Motion 1984/85:2710 Finansiering av tekoutbildning från industriverkets anslag Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2711 föreslås att beslutar att erforderliga medel för tekoutbildning i får disponeras ur industriverkets samlade anslag. minab/gotab 1985 79948
mot · G8022711 · 1985-01-24 00:00:00 — Den svenska tekoindustrin har förändrats ganska dramatiskt. har omkring 15000 arbetstillfällen försvunnit inom tekoindustrin i . Trots denna dramatiska nedgång har ändå koncentrationen av landets tekoindustri till ökat. Strukturomvandlingen har inneburit att åldersstrukturen bland personalen försämrats och att förnyelsen, bl. a. ny teknik, eftersatts. i , statens industriverk och senast har i olika utredningar konstaterat att det finns ett stort behov av ersättningsrekrytering på praktiskt taget alla platser inom företagen. Rekryteringsbehov finns också inom gruppen företagsledare. Vidare krävs en upprustning av en ny teknik inom tekoföretagen. Ett överlevnadsvillkor för konfektionsindustrin är att ny teknik införs i ökad takt, hävdar bl. a. regeringen. På den regionala nivån finns förslag som är utarbetade i samråd med bl. a. STU om hur detta skall ske. Ett viktigt instrument för en sådan omställning och förnyelse är utbildningen. I bedrivs på högskolenivå olika tekoutbildningar, dels som YTH-utbildning, dels på tekotekniklinjen. Den senare utbildningen har övertagits från textilinstitutet som det skedde en kvantitativ och kvalitativ upprustning. Antalet årsplatser vid högskolan byggs successivt ut för att nå 150 platser . Högskolan övertar f. ö. maskinparken från det landstingskommunala textilinstitutet. Maskinerna är både för få och för omoderna. Högskolän har i samråd med UHÄ beräknat upprustningsbehovet till ca 5 milj. kr. Det beräknade behovet förutsätter att det kommer tillskott även från andra håll. Industrin förutsätts även i fortsättningen ställa upp med platser för utbildning på dyra och komplicerade maskiner. Teknisk förnyelse och upprustning av maskinparken kan anses som mycket angeläget. Det begränsade medelstillskottet som erfordras torde kunna hämtas från industriverkets samlade anslag som därur får disponera erforderliga medel. Med hänvisning till det anförda vill jag föreslå* att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen sägs om förbättrad tekoutbildning och maskinell upprustning i . * Se även motion 1984/85:2710.
mot · G8022713 · 1985-01-25 00:00:00 — Per Stenmarck m. fl. En gemensam nordisk aktiemarknad Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2712 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en gemensam nordisk aktiemarknad. PER STENMARCK (m) BO () ()
mot · G8022714 · 1985-01-25 00:00:00 — Per Stenmarck m. fl. Utvecklingen inom näringslivet i , m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2712 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utvidgade näringslivskontakter m. m. i Öresundssamarbetet. PER STENMARCK (m) BO () () minab/gotab 1985 79958
mot · G8022716 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. Ändrade skattebestämmelser för arbetsrättsliga skadestånd Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2715 hemställs att beslutar att 20 § kommunalskattelagen (1928:370) skall ha den lydelse beträffande arbetsrättsliga skadestånd som den hade , såvitt avser vad i motionen anförts om skadestånd. . HÖGMARK (m) () () () minab/gotab 1985 79957
mot · G8022718 · 1985-01-25 00:00:00 — Förbud mot försäljning av viss offentlig statistik Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2717 hemställs att hos regeringen begär åtgärder för att myndigheters komersiella försäljning av statistik baserad på insamlade personuppgifter skall upphöra.