mot · G90227 · 1985-10-07 00:00:00 — Motion till 1985/86:27 m. fl. Datapolitik (prop. 1984/85:220) Mångåriga krav om och behov av en samlad politisk attityd till datoriseringen har lett fram till en proposition betitlad Datapolitik. Det är givetvis högt att man gör ett försök att forma politiska riktlinjer för elektronikens utveckling och samhälleliga följder. Det är emellertid överraskande, att propositionen är så tunn. Den övergripande delen omfattar 31 sidor. Detta förefaller vara en något summarisk behandling av problem, som sammanhänger med den industriella civilisationens mest omfattande och djupgående omvälvning. är det avgörande naturligtvis inte det yttre omfånget. Men också med avseende på sitt innehåll är propositionen tunn. Visserligen tar den upp viktiga frågor och innehåller även betydelsefulla konstateranden - bl. a. att den tekniska utvecklingen inte får ses som en determinerad och enbart självgenererande process. Men den lämnar åsido flera av de mest grundläggande aspekterna och är mycket svävande, när det gäller hur och på vilka vägar utvecklingen skall påverkas. Datatekniken, och särskilt dess mest avancerade form: mikroelektroniken, har en förmåga att slå ut mänskligt arbete, som saknar varje motstycke i den industriella utvecklingen. Dess spridning sammanfaller med en period av reducerad tillväxt och tydliga stagnationsfenomen särskilt i de avancerade industriländerna. Exempelvis ledde den nya teknikens tillämpning till att den västtyska urindustrin slog ut av sina anställda. Automatiseringen av en stor amerikansk bank ledde till en reducering av antalet anställda vid en av dess sektioner från 430 till 50. En råd internationella studier ger vid handen att reduceringen av mängden mänskligt arbete går snabbare än ökningen i avsättningsbar produktion. Då det gäller förändringen i det mänskliga arbetets fördelning och struktur i industrisamhället är tendensen en viss ökning av de högt kvalificerade arbetena, en stark ökning av de okvalificerade och en avsevärd minskning av andelen yrkesarbete i klassisk mening. Dessa omfattande problem avfärdas på någon enstaka rad i propositionen med att tekniken också ger upphov till nya arbeten. Påståendet fälls i ett läge, när tecken på viss överexpansion i dataindustrin börjat visa sig. Propositionens hållning är alltför lättsinnig. Det bör därför göras en grundad beräkning över olika yrkesområden beträffande det mätbara, förväntade utfallet av en avancerad datorisering. Vad som utredningsvägen kommit fram i beträffande detta är diffust och otillräckligt. , och är exempel på länder, där man betydligt mer konkret skaffat sig en bild av de förväntade effekterna på sysselsättningen. För hela den sociala och politiska utvecklingen i landet, liksom för arbetarrörelsens värdesystem och strategi, har det avgörande betydelse att klarlägga vilka utvecklingstendenser, som är sannolika och vilka politiska uppgifter de ställer. Det måste ankomma på riksdag och regering att ta ansvar för att datoriseringen i sin förlängning inte leder till massarbetslöshet och en allmän försvagning av det mänskliga arbetets och arbetarens ställning i produktionsprocessen. Ett handlingsprogram för hur detta kan ske är därför högst angeläget. Propositionen presenterar resonemangsvis två alternativ - det onda och det goda datasamhället - som om det hela var fråga om ett förutsättningslöst val. Detta något aningslösa perspektiv saknar anknytning till dagens samhälleliga verklighet. Datasamhällets utveckling är inte en fråga om tyckande eller önskan, utan en fråga om social och politisk makt. Elektronikens utveckling och verkningar styrs av klassförhållandena och maktens fördelning. Till de bestämmande faktorerna i denna maktkamp hör dessutom följande: Några få mycket stora internationella koncerner dominerar i fråga om datateknikens allmänna utveckling, 2. kapitalismens svaga utveckling och tendenser till överproduktion, som framkallar koncentrerade ansträngningar att skära produktionskostnader, 3. de svenska storföretagens möjligheter att med elektroniken som vapen stärka sin position samt försvaga och splittra löntagarna, 4. den svenska fackföreningsrörelsens oförmåga att samlas till en effektiv kamp för alternativa vägar och metoder, 5. det förhållandet att särskilt mikroelektroniken till form och tillämpning från början styrs av militära behov, och att den civila användningen påverkas därav. Med en maktfördelning som tar sig sådana uttryck är det i övervägande grad det onda datasamhället som håller på att ta form. Det är förvånande, att en proposition från en socialdemokratisk regering inte ens ställer frågan, vad det betyder i en teknologisk omvälvning, att den i ovanlig grad är i händerna på en liten ekonomiskt härskande och via sociala värderingar ledande klass i samhället! Faktum är att det objektivt inte finns något som helst intresse för denna ledande klass att eftersträva vad propositionen kallar det goda datasamhället. Vad situationen kräver är en förskjutning av makten mellan klasserna. Just den tekniska omvälvningen är ett av de verkligt starka argumenten för en sådan omvälvning också i klassmakten. För detta finns olika medel, av vilka några är följande: Utformning av en alternativ strategi för den fortsatta datoriseringen med sikte på lösningar som främjar jämlikhet, demokratisering och nationellt oberoende samt motarbetar elitism, fåtalsmakt och nationellt beroende. Uppbyggnad - t. ex. med löntagarfondernas hjälp - av en självständig industri- och utvecklingssektor med demokratisk styrelse och insyn samt ägnad alternativa former av forskning, program, utrustning och tillverkning. Avgörande nya befogenheter för de fackliga organisationerna för att i de konkreta fallen styra datoriseringens utformning med hjälp av löntagarnas deltagande och med stöd av självständig expertis. Datoriseringen och kvinnors situation Datoriseringens genombrott blir speciellt kännbart inom områden, som tidigare haft en förhållandevis låg grad av mekanisering och automatisering kontor, administration, handel. Detta i förening med den verkan den nya tekniken tycks ha, då det gäller att urholka den del av yrkesinnehållet, som har mänskliga kvaliteter som sin grund, är starkt ägnat att kvantitativt och kvalitativt försämra kvinnornas situation - och detta på ett brett och allmänt samhälleligt plan. De sociala verkningarna härav kan befaras bli omfattande. En klar risk föreligger, att resultaten av årtiondens kamp för kvinnofrigörelse undergrävs. Saken har också en klassmässig aspekt: det är kvinnor i redan lågavlönade och underordnade positioner som blir de mest utsatta. Propositionen innehåller på s. 105-109 en rad förslag för att förbättra kvinnors situation i relation till datoriseringens verkningar. Däremot finns synbarligen inga förslag som berör själva produktionens och arbetets organisation. Utan en förändring härvidlag riskerar de föreslagna åtgärderna att få anpassningskaraktär och bli underordnade en utveckling som styrs av storföretagen och datajättarna. I några fall har kvinnor inom den offentliga sektorn här tagit intressanta initiativ. Ett av dessa redovisas i en rapport för Arbetslivscentrum, utförd av och . Här visas hur man även inom den ram, som det nuvarande ekonomiska systemet utgör, kunnat lokalt skapa en helt annorlunda arbetsorganisation med mer jämlik fördelning av kompetensen och förbättrad kollektiv sammanhållning inom avdelningen. Dessa erfarenheter är av största betydelse framför allt för den offentliga sektorn. De ger ju möjligheter att göra denna sektor till en vägledande faktor, till en spjutspets riktad mot en datorisering, som leder till utslagning och ökade kompetensklyftor. En annan mycket central faktor i detta sammanhang är att utveckla det mänskliga innehållet i en yrkesfunktion, dvs. ge vidgat utrymme åt sådana inslag i funktionen, vilka antingen inte kan datoriseras eller gör en förlust i kvalitet och innehåll vid en datorisering. Möjligheterna att på detta sätt utveckla och fördjupa yrkesinnehållet är naturligtvis inte begränsade till de traditionella kvinnoyrkena. De finns mer eller mindre i alla yrken. Men de framträder särskilt påtagligt inom de slag av service- och omsorgsarbete, som är lokaliserade till de offentliga verksamheterna och där inslaget av kvinnor Mot. är mycket stort. En sådan utveckling av det mänskliga arbetet är inte bara betydelsefull ur sysselsättningsperspektiv utan minst lika mycket för alla dem, vilka påverkas av arbetets verkningar och kvaliteter. Saken har även en jämlikhetsaspekt - ett fördjupat mänskligt innehåll i ett socialt arbete gynnar människor, som tillhör de minst gynnade i samhället. Och även här finns alltså möjligheter att låta den offentliga sektorn spela en offensiv och Detta kan dock ske på allvar först om stat och kommuner tar upp de anställdas idéer och gör dem till sin officiella politik på området. En beklämmande slutsats av datoriseringen på den administrativa sektorn är att möjligheterna till insyn och offentlighet i förvaltningen försämrats genom datoriseringen. Detta står inte bara i strid med beslut utan har varit en fullständigt onödig konsekvens vållad av att de datasystem som byggts upp inte har varit anpassade till offentlighetsprincipen och demokratins krav. Vpk har utförligare utvecklat dessa frågor i motion till proposition 1984/85:225 om ADB i statsförvaltningen. Vi hänvisar till denna motion. Propositionens formuleringar av mål och strävanden för dataundervisning i det allmänna skolväsendet är i alltför hög grad en spegling av samhällets allmänna maktstruktur. Olika ämnen sägs t. ex. skola förändras med hänsyn till hur datorer används i yrkeslivet. Det är just detta man inte bör göra. Man bör inte lära eleverna, hur datorisering nu drivs för att de skall kunna ideologiskt och inlärningsmässigt anpassa sig därtill. Då kommer skolan återigen att spegla klasskillnader och bildningsklyftor. Vad man bör söka lära ut är, hur elektroniken skulle kunna användas för att tjäna jämlikhet och demokratisering, och varför den icke används på detta sätt. Ett särskilt problem utgör i kunskaps- och kulturutvecklingen datoriseringens verkan på språket. Datatekniken imiterar språket, dess själva princip är en simulering av ord och begrepp. Detta sker emellertid på ett mycket begränsat och torftigt sätt. Även de avancerade dataspråken gör bruk av ett antal ord, som bara utgör ett par procent av det mänskliga språkets stora skatt av ord. Hela språkliga referenssystem och system av nyanser går helt förlorade. Därtill kommer att dataspråken aldrig kan återge det speciella innehåll, som är knutet till känslan och som bl. a. förmedlas genom samtalsoch ögonkontakt. När därför datasystemens torftiga och utarmade språkvärld skall dominera viktiga funktioner och utgöra en del av de arbetande människornas språkanvändning, får det djupgående konsekvenser. Särskilt allvarligt är att effektivitetssyftet, som ju driver datoriseringen framåt, helt står i strid med behovet av ett rikt, varierat och flexibelt språk. Torftigheten är ett intresse i den typ av effektivitet, som är knuten till ekonomisk . Denna bärande tendens och datoriseringens verkan på människors språkanvändning är klart destruktiv. Propositionen innehåller inga referenser till eller åtgärder för att möta den här nämnda typen av problem. För kulturens utveckling och tillgänglighet är det dock oundgängligen nödvändigt att djupare undersöka de språkliga och kulturella verkningarna av en från det mänskliga livet alltmer abstraherad elektronikanvändning. Mot bakgrund av det anförda föreslås 1. att beslutar att hos regeringen begära en konkret bedömning av datoriseringens kvantitativa verkningar på sysselsättningen inom olika samhällssektorer, 2. att beslutar att hos regeringen begära ett program för att utveckla alternativa system och tillämpningar av datatekniken i enlighet med vad som anförs i motionen, 3. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförs i motionen rörande datorisering och klassmakt, 4. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförs i motionen rörande datorisering och kvinnors samhälleliga situation, 5. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförs i motionen rörande datorisering, kunskap och kultur. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)