ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G8023076 · 1985-04-15 00:00:00 — Ledningen av de civila delarna av totalförsvaret m. m. 1984/85:160) I proposition 1984/85:160 angående ledningen av de civila delarna av totalförsvaret föreslås bl. a. att funktionen energiförsörjning skall överföras från ÖEF till statens energiverk. skall få planeringsansvaret, medan ÖEF:s uppgifter beträffande anskaffning och lagring m. m. läggs på den nybildade myndigheten, vilken sålunda föreslås bli uppdragsmyndighet åt . I en kommittémotion från har yrkats avslag på propositionen i dess helhet. Därest detta yrkande inte vinner gehör bör dock förslaget att lägga funktionen energiförsörjning på statens energiverk avslås. Ansvaret för beredskapsplaneringen, anskaffning och lagerhållning bör enligt min mening även i fortsättningen handhas av en myndighet. Ett betydande antal remissinstanser har också ifrågasatt lämpligheten av denna uppdelning och avstyrkt att funktionen energiförsörjning överförs till statens energiverk. Beredskapsfrågorna är av sådan speciell karaktär på energiförsörjningens område att de lämpligen inte bör sammanblandas med den övriga verksamhet som den ansvariga myndigheten bedriver. Det kan ifrågasättas, med hänsyn till den korta tid som har verkat, att nu göra ytterligare organisationsförändringar. Vanligen brukar i sådana sammanhang hävdas att omorganisationer av denna typ leder till ökade samordningsproblem och en nedsatt effektivitet. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar, därest godkänner de i proposition 1984/85:160 förordade riktlinjerna för ledningen av totalförsvarets civila delar och ombildningen av ÖEF till ÖCB, att avslå proposition 1984/85:160 i den del som rör överföring av funktionen energiförsörjning till statens energiverk.
mot · G8023077 · 1985-04-15 00:00:00 — Motion 1984/85:3077 Ledningen av de civila delarna av totalförsvaret m. m. 1984/85:160) I proposition 1984/85:160 (s. 17) föreslås att ansvaret för funktionen energiförsörjning skall överföras från överstyrelsen för ekonomiskt försvar till statens energiverk. Därvid skall nuvarande energibyrå inom överstyrelsen för ekonomiskt försvar upphöra. I stället skall enligt propositionen en särskild beredskapsfunktion inrättas vid statens energiverk. Propositionsförslaget grundar sig på försvarets rationaliseringsinstituts utredning Ledningen av det civila försvaret. Där utvecklar överstyrelsen för ekonomiskt försvar ett resonemang som leder fram till slutsatsen att övervägande skäl talar för en överföring av beredskapsuppgifterna till statens energiverk. Av vikt i detta sammanhang är emellertid att överstyrelsen för ekonomiskt försvar uttrycker farhågor för att den inom överstyrelsen för ekonomiskt försvar upparbetade beredskapen på energiområdet, efter en överföring till ny myndighet, går ned, åtminstone på kort sikt. Mot denna bakgrund säger överstyrelsen för ekonomiskt försvar att beredskapsuppgifterna efter överförandet till statens energiverk bör hållas samman i en särskild beredskapsenhet. Risken är eljest uppenbar att det inte kommer att finnas någon företrädare för beredskapen inom verket och att den därför försummas. Erfarenheten visar betydelsen av att någon på tillräckligt hög nivå företräder beredskapen inom myndigheter med viktiga beredskapsuppgifter. Här kan jämförelse göras med , jordbruksnämnden och AMS. Propositionens uttryck om en särskild beredskapsfunktion inom statens energiverk måste därför tolkas som en beredskapsbyrå snarlik nuvarande energibyrå inom överstyrelsen för ekonomiskt försvar. Detta torde emellertid inte vara statens energiverks avsikt. För beredskapens skull är det nödvändigt att en beredskapsbyrå finns på statens energiverk, åtminstone under några övergångsår. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ansvar för energiberedskapen.
mot · G8023078 · 1985-04-15 00:00:00 — Ledningen av de civila delarna av totalförsvaret m.m. (prop. 1984/85:160) tillhör ett av de mest drabbade länen i landet med stor befolkningsminskning och hög arbetslöshet. Särskilt kvinnorna och ungdomarna har svårt att göra sig gällande på arbetsmarknaden. har länet minskat med ca 825 personer . (t. o. m. vecka 17) har länet redan minskat med 630 invånare. Kommunerna i länets norra och nordöstra delar ligger bland landets mest utsatta såväl när det gäller befolkningsminskning som arbetslöshet. Den snabba minskningen av befolkningen inger oro. Den innebär att befolkningsunderlaget för vissa grundläggande servicefunktioner rycks undan och att välutbildad ungdom lämnar länet. Trots att länet genomgått svåra strukturförändringar måste man tyvärr räkna med fortsatta omställningar med svåra sysselsättningsproblem. Detta kan drabba mindre orter som är belägna på långa avstånd från alternativa arbetsmöjligheter. Hoppingivande är att det inom länet bedrivs ett intensivt arbete för att skapa ny sysselsättning inom inte minst nya och framtidsinriktade branscher som data, elektronik och vattenbruk. Särskilt glädjande är den stora aktiviteten inom kommunerna. Detta arbete är helt nödvändigt men det kommer att ta tid innan arbetet resulterar i nya arbetstillfällen av någon omfattning. En viktig förutsättning för att länets svårigheter skall lindras är att länet förutom fortsatt ekonomiskt stöd till det sysselsättningsskapande arbetet också får annan hjälp av regering och riksdag. En konkret och nödvändig insats är därvid fortsatt utbyggnad av den centrala statliga förvaltningen i . För del omfattade beslut från början ca 1 100 tjänster. Vi kan nu konstatera att intentioner långt ifrån uppnåtts. kan vi konstatera att länets svårigheter är större än . Det finns således utomordentligt starka regionalpolitiska motiv för att ta till vara de möjligheter som erbjuds att förstärka den centrala statliga förvaltningen i . Lokaler finns och har mycket snabba flygförbindelser med landet i övrigt. Erfarenheterna av den tidigare lokaliseringen till har också it mycket goda. har sitt säte i . Organisationsmässigt är därför en förläggning av den nya myndigheten till lämplig. Vi föreslår att den i propositionen föreslagna myndigheten överstyrelsen för civil beredskap, ÖCB, lokaliseras till . Detta är lämpligt såväl ur organisations- som ur regionalpolitisk synpunkt. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar att överstyrelsen för civil beredskap skall lokaliseras till , om inrättande av ÖCB blir beslut.
mot · G8023079 · 1985-04-15 00:00:00 — m. fl. Ledningen av de civila delarna av totalförsvaret m. m. 1984/85:160) Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:3159 hemställs att med anledning av proposition 1984/85:160 beslutar att överstyrelsen för civil beredskap skall lokaliseras utanför . P.-O. () (c) ()
mot · G8023082 · 1985-04-12 00:00:00 — Ledningen av befolkningsskyddet och räddningstjänsten m. m. 1984/85:161) Regeringens proposition 1984/85:161 om ledningen av befolkningsskyddet och räddningstjänsten föreslår bildandet av ett nytt verk - räddningsverk och att det nybildade verket lokaliseras till . I remissyttranden från flera myndigheter uttrycks tveksamhet till det riktiga i att lokalisera just till . Kritikerna menar bl. a. att det förhållandet att och det stora flertalet av övriga organ som kommer att ingå i har sina flesta kontaktpunkter i kommer att resultera i många tjänsteresor. Vid en lokalisering till kommer nämnda nackdel att förstärkas. Flertalet av de myndigheter och organ som berörs av verkets samordningsuppgifter är nu lokaliserade i helt andra delar av landet, ofta i eller i närheten av . Det finns risk för att valet av just som lokaliseringsort för med sig att en del av personalen på fredsräddningssidan som ingår i samordningen inte flyttar med. Personalen som blir aktuell för tjänstgöring i det nya verket kommer till övervägande delen att vara nuvarande personal med kompetens och sammansättning som enbart är anpassad till civilförsvarets krav. Risken finns för att fredsräddningstjänsten därmed kommer i skymundan. Enligt min mening bör den kritik som förs fram av remissinstanser, i fråga om förslag till lokaliseringsort, tas på allvar. Mot den bakgrunden bör vara ett alternativ som lokaliseringsort för det nya verket. Jag anser att såväl regionalpolitiska som samhällsekonomiska skäl talar för att lokaliseras till , med tanke på de uppgifter som ankommer på verket. När det gäller kommunikationer är väl beläget i förhållande till . ligger från med allt bättre vägförbindelse. Restiden med tåg är - en restid som kommer att förkortas enligt SJ:s planer på snabbtågsförbindelser. Tågförbindelse varje timme . samhällsekonomiska och sociala synpunkter talar för en lokalisering av till . Behovet av bostäder, skolor, barnomsorg, fritidsanläggningar och kommersiell service är uppbyggt för en större befolkning. Det finns överskott på bostäder och utbildningsplatser. Lokalbehovet för ett räddningsverk är möjligt att lösa snabbt. Jag vill påminna om att en enhällig riksdag 1979, i samband med beslutet om nedläggning av flygflottilj, , uttalade att starka statliga insatser skall 1 1984/85. göras för att kompensera Västeråsregionen för förlusten av . Om en lokalisering av till kommer till stånd kan därmed effektuera detta sitt tidigare beslut. Detta skulle också innebära en mer balanserad näringsstruktur i länet. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att beslutar om en lokalisering av till .
mot · G8023086 · 1985-04-15 00:00:00 — Vissa klargöranden och kompletteringar av kyrkomötesreformen (prop. 1984/85:165) Med stöd av punkt 9 i övergångsbestämmelserna till regeringsformen har det i 7 § lagen (1982:942) om föreskrivits, att kyrkomötet genom kyrklig kungörelse får meddela föreskrifter bl. a. rörande lära, böcker, sakrament, gudstjänst och övriga handlingar. I nära samband med kyrkans lära står de frågor som gäller kyrkans ämbete. Hit hör frågorna om innehållet i och utformningen av kyrkans ämbete, dvs. det särskilda uppdrag som genom vigning - av biskop, präst eller diakon/ diakonissa enligt ordningen i gällande kyrkohandbok - ges åt medlemmar av kyrkan och det särskilda ansvar som följer av uppdraget. Det bör framhållas att det uppdrag som följer av att någon betros med kyrkans ämbete är av andlig art och inte har ett samband med innehav av en tjänst inom den kyrkliga organisationen. En präst innehar sålunda prästämbetet med därtill knutna befogenheter också efter det att hon eller han har avgått ur tjänst, t. ex. efter pensioneringen. Hur nära frågan om ämbetet i kyrkan hör samman med lära och sakramentsförvaltning framgår bl. a. av det viktiga ekumeniska studiedokumentet Dop, nattvard och ämbete, det s. k. Limadokumentet, vilket man har sänt ut till medlemskyrkorna i Kyrkornas världsråd för yttrande och som behandlades vid årets kyrkomöte. Mot bakgrund av medverkan i det ekumeniska studiearbete på teologisk bas som sålunda bedrivs inom de olika kyrkorna och med hänsyn till att frågor rörande kyrkans ämbete har ett direkt samband med kyrkans lära ter det sig egendomligt att frågan om kyrkans ämbete inte skulle hänföras till det inomkyrkliga rättsområde, som kyrkomötet får meddela föreskrifter om. Vi vill därför föreslå att dels i punkt 9 övergångsbestämmelserna till regeringsformen, dels i 7 § lagen om införs ett tillägg, som gör det möjligt för kyrkomötet att genom kyrklig kungörelse meddela föreskrifter också i fråga om kyrkans ämbete. Förslag till lagtext bifogas. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs 1. att antar bifogade förslag till lag om ändring i regeringsformen, 2. att antar bifogade förslag till lag om ändring i lagen om . Lag om ändring i regeringsformen Härigenom föreskrivs i fråga om regeringsformen att punkt 10 i övergångsbestämmelserna i av såsom vilande antaget förslag till lag om ändring i regeringsformen skall ha nedan angivna lydelse. Kyrkomötet får med stöd av föreskrifter i lagen om genom kyrklig kungörelse meddela föreskrifter i följande ämnen: lära, , böcker, under kyrkomötet. Lag om ändring i lagen (1982:942) om Härigenom föreskrivs att 7 § lagen (1982:942) om skall ha nedan angivna lydelse. 7 § Kyrkomötet får genom kyrklig kungörelse meddela föreskrifter i följande ämnen: 1. lära, 3. böcker, 4. sakrament, gudstjänst och övriga handlingar, 5. kollekter, 6. central verksamhet för organisation, mission och övrigt utlandsarbete samt diakoni, 7. kyrkomötets arbetssätt samt verksamheten hos myndigheter under kyrkomötet. Kyrkomötet får samt kollekter. minab/gotab 1985 82677
mot · G8023088 · 1985-04-12 00:00:00 — Livsmedelspolitiken (prop. 1984/85:166) Det är en vanlig missuppfattning att en höjning av livsmedelspriserna beror på att bönderna får höjd lön. Resultaten av jordbruksförhandlingarna presenteras som om böndernas ersättning var avgörande för priset på maten. I själva verket får bonden bara en bråkdel av vad maten kostar konsumenten. Resten går till transporter, livsmedelsindustri, handel, skatt etc. Systemet att låta bondens löneförhöjning slå igenom med samma procentuella höjning i alla led i livsmedelshanteringen är enligt min mening omotiverat och olyckligt. Prispressen drabbar enbart bönderna och driver fram ett industriellt stordriftstänkande som är främmande och skadligt för en näring som vårdar och brukar naturen. Eftersom bondens del i livsmedelskronan är så liten, skulle maten knappast behöva bli dyrare om bonden fick ordentligt betalt, vore det inte för ovan redovisade procentuella påslag i alla övriga led. Detta betyder att det finns goda möjligheter att minska prispressen på jordbrukaren om jordbruksförhandlingarna enbart skulle röra råvaruproduktionsledet. Därmed kunde det bli möjligt för bönderna att driva jordbruket med alternativa metoder utan handelsgödsel och kemiska bekämpningsmedel men med en mer arbetsintensiv teknik. Det skulle också främja mindre enheter och familjejordbruket. Med anledning av det framförda hemställs att beslutar som sin mening ge regeringen till känna att jordbruksförhandlingarna enbart bör röra råvaruproduktionen för att minska prispressen och underlätta övergången till alternativ odling. 1* 1984/85.3 sami.
mot · G8023091 · 1985-04-12 00:00:00 — och (prop. 1984/85:166) Mjölkproduktionen är i många områden i norra av avgörande betydelse för möjligheterna att bedriva jordbruk. I inlandet finns av totala antalet mjölkkor och i övriga delar av norra . Detta innebär att volymen från jordbruket i inlandet är liten vid jämförelse med den totala jordbruksproduktionen i landet. Även vid en jämförelse med överskottsproduktionen framstår bidraget från inlandet som mycket litet. I stora delar av norra inland torde känsligheten för åtgärder med syfte att minska jordbruksproduktionen vara särskilt stor. Jordbruket har i detta område en liten omfattning i förhållande till områdets geografiska storlek. Detta gör att möjligheterna att upprätthålla mjölklinjer, service till jordbruksföretag o. d. försvåras vid ytterligare minskning av jordbruket i detta område. De brukningsenheter som finns i dessa trakter utgör ca 8 000, varav ca 6 000 med mindre än 10 ha åker. Detta medför en relativt låg produktion i förhållande till landets totala jordbruksproduktion. Men dessa jordbruk har däremot en utomordentligt stor betydelse som bas för en kombinationssysselsättning som ger en möjlighet för människor att skapa sig en utkomst. Är förutsättningar för jordbruksproduktion svaga i ett område finns som regel också ett svagt näringsliv, med vikande folkmängd och hög arbetslöshet. Därför har jordbrukets bevarande i dessa bygder stor regionalpolitisk betydelse som basnäring för att främja ett utvecklat näringsliv med exempelvis turism, småföretag i tillverkningsindustri, ny teknik m.m. Beredskapsmässiga skäl talar även för ett bevarande av den jordbruksproduktion som sker i dessa trakter. I proposition 1984/85:166 redovisas ej hur uppräkningen av prisstödet kommer att slå. Med de ändrade områdesindelningar som propositionen föreslår följer en osäkerhet om fördelningen i de olika stödområdena. Vissa beräkningar tyder på en försämring för inlandsjordbruket när det gäller prisstödet på mjölk. Detta kommer i så fall att drabba inlandsjordbruket särskilt hårt. Med den lilla andel som mjölkproduktionen utgör från dessa områden bör det vara rimligt att kompensation sker med en uppräkning som motsvarar behovet. Blir ej detta fallet kommer jordbruket att snabbt slås ut i dessa bygder. Det ger svåra konsekvenser med hänsyn till den stora betydelse som mjölkproduktionen har för inlandets bönder. Med hänvisning till det anförda hemställs l.att avvisar den i proposition 1984/85:166 föreslagna områdesindelningen för prisstödet till jordbruket i norra , 2. att uttalar sig för att uppräkningen av prisstödet görs enligt nu gällande områdesindelning med samma procentsats för de olika stödområdena.
mot · G8023095 · 1985-04-15 00:00:00 — och (prop. 1984/85:166) I regeringens proposition 1984/85:166 om livsmedelspolitiken föreslår jordbruksministern att investeringsförbudet förlängs med till utgången av juni månad 1986. När investeringsförbudet infördes skedde det som en provisorisk åtgärd i avvaktan på livsmedelskommitténs förslag till åtgärder för att söka begränsa överskottsproblemen. Enligt moderata samlingspartiets uppfattning kunde man inte av principiella skäl ställa sig bakom den metod för produktionsdämpande åtgärder som anvisades i propositionen. Man uttalade bl. a. farhågor för att framtidstron inom jordbruksnäringen skulle rubbas. Gällande investeringsstopp har hitintills inte haft avsedd verkan bl. a. beroende på generösa dispensmöjligheter. Vi kan nu konstatera att varken LMK eller regeringen anvisar några konkreta förslag för att komma till rätta med animalieöverskotten. I propositionen anser jordbruksministern det uppenbart att vissa moderna produktionsformer i jordbruket kan innebära risker för miljön eller stå i motsättning till kravet på en god hushållning med naturresurserna. Vidare sägs angående miljö- och resursmålen att det bör ingå i det övergripande målet för livsmedelspolitiken, att jordbruket och livsmedelsproduktionen måste ta hänsyn till kravet på en god miljö. När investeringsstoppet enligt regeringens förslag upphör kan man anta att viss nybyggnation kommer till stånd. I detta läge är det angeläget tillse att nyinvesteringar inom animalieproduktionen sker på ett sådant sätt att miljöaspekterna uppmärksammas. Ett problem med en del av nuvarande animalieproduktion är att den sker på fastigheter utan tillräckligt arealunderlag för spridning av gödseln. Inom familjejordbruket är oftast animalieproduktionen anpassad till fastighetens arealunderlag. Detta förhållande är positivt ur flera aspekter. Det är därför angeläget att en sådan produktionsinriktning kan bestå även . I regeringens proposition 1984/85:127, Program mot luftföroreningar och försurning, säger jordbruksministern att han i huvudsak ställer sig bakom förslagen i aktionsplanen angående gödselhantering m. m. I planen föreslås att i samråd med lantbruksstyrelsen ser över gällande anvisningar om miljöskydd vid djurhållning. Man tar bl. a. upp kraven som ställs vid lagring och spridning av gödsel vid tillståndspliktiga företag. Vi förutsätter att den aviserade översynen av gällande anvisningar om miljöskydd vid djurhållning sker , och senast så att nya anvisningar kan tillämpas då investeringsstoppet upphör. Kommande anvisningar vid ny-, till- och ombyggnad skall enligt vår uppfattning baseras på en arealanpassad animalieproduktion. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om en arealanpassad animalieproduktion.
mot · G8023096 · 1985-04-15 00:00:00 — och (prop. 1984/85:166) I regeringens proposition 1984/85:166 angående livsmedelspolitiken framkommer få konkreta förslag till lösningar av jordbrukets problem med överskottsproduktionen. Under allmänna motionstiden väckte vi nedanstående motioner som berör den framtida jordbruks- och livsmedelspolitiken. Motionerna syftar alla till att begränsa överskottsproblemen och därmed förbättra produktionsbalans och lönsamhet inom jordbruket. Därutöver följer ytterligare förslag. Här följer en förteckning av redan väckta motioner. Motion 1984/85:2584 angående Förändrade regler för s. k. mjölkpension. Motion 1984/85:2585 Exporten av fläsk. Motion 1984/85:2586 Sockernäringens framtida omfattning (odlingen ses som en viktig alternativgröda till spannmål). Motion 1984/85:2587 Prisstödet till slaktsvinsproduktionen. Motion 1984/85:2007 Importen av lupinfrö. Motion 1984/85:1073 Införselavgifterna för kött. Motion 1984/85:2014 Ökad export av dräktiga kvigor. Härutöver vill vi ytterligare anföra: I propositionen s. 98 förutsätts att samhället vid särskilt besvärliga anpassningssituationer medverkar i särskilda produktionsstyrande åtgärder. a. nämns 2-prissystem för mjölk och avvecklingsersättning (mjölkpension) för mjölkproducenter. Vi anser att liknande avvecklingsersättningar bör kunna övervägas även inom smågris- och slaktsvinsproduktionen. Detta skulle självfallet ske inom ramen för de medel som jordbruket självt betalar in genom slaktdjursavgifterna. Alltså inte budgetmedel. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående den framtida jordbruks- och livsmedelspolitiken.
mot · G8023100 · 1985-04-15 00:00:00 — m. fl. Livsmedelspolitiken (prop. 1984/85:166) beslöt att subventionera priset på konsumtionsmjölk. Avsikten var att stödja barnfamiljernas ekonomi genom att hålla nere priset på en för barnfamiljerna mycket väsentlig produkt. Inledningsvis uppnåddes syftet väl. Konsumentpriset på mjölk, som var i genomsnitt per liter, kunde sänkas så att det låg på ett genomsnitt av per liter. Fr. o. m. har emellertid mjölksubventionerna haft en betydligt sämre återhållande effekt på mjölkpriset. Detta har i själva verket stigit snabbare än priset på andra mejeriprodukter, trots att mjölksubventionerna har ökat från per liter vid utgången av till dagens per liter. Speciellt anmärkningsvärt utfaller en jämförelse med prisutvecklingen på smör. Prisutvecklingen enligt jordbruksnämndens statistik kr./l kr./kg 1976 1:43 (2:08) 13:18 1984 3:93 (5:63) 28:22 (Siffrorna inom parentes visar priset exkl. Mjölkpriset har som framgår av tabellen stigit med . per liter eller trots kraftigt höjda subventioner. Övriga mejeriprodukter har märkligt nog stigit mindre snabbt i pris, trots att subventionerna primärt är till för att sänka priset på mjölken. Smöret har sålunda stigit med . Ostprisets ökning ligger någonstans mitt emellan smörets och mjölkens, trots att det för ostens del fallit bort subventioner. Denna sneda prisutveckling åsyftades inte när beslutet om mjölksubventionernas införande togs . En utredning bör därför tillsättas med uppdrag att komma med förslag till hur mjölksubventionerna verkligen skall leda till ett för barnfamiljerna angeläget sänkt mjölkpris och inte till låga relativpriser på andra mejeriprodukter, såsom smör och ost där fullgoda alternativ finns på marknaden. Enligt utredning av statens pris- och kartellnämnd, redovisad i PoK nr 4 1984, skulle mjölkpriset 1984 kunnat sänkas med per liter, om inte mjölkkonsumenterna tvingats subventionera andra mejeriprodukter och olönsam export. Mjölksubventionerna uppgår enligt regeringens proposition till närmare 3 000 milj. kr. för /86. Det är en ansenlig summa och det är därför angeläget att dessa skattepengar kommer till största möjliga nytta för barnfamiljerna. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs 1. att beslutar uttala att mjölksubventionerna i väsentligt större utsträckning än som sker bör användas till att sänka priset på mjölk, 2. att beslutar att hos regeringen begära förslag syftande till att uppnå en för barnfamiljerna förmånligare användning av medel som i budgeten avsätts för mjölksubventioner. () ()