ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G8021670 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. En ramlagstiftning för ideella föreningar Det framgår allt klarare att den enskildes ställning inom och gentemot mäktiga organisationer måste stärkas. Lika väl som varje enskild person skall ha rätt att tillhöra en organisation, lika väl bör var och en ha en obestridlig rätt att stå utanför en organisation utan att bli stämplad som svartfot. Frågan om den negativa föreningsrätten har aktualiserats i en annan motion. Den som ansluter sig till en organisation facklig, politisk eller intresseorganisation skall också kunna ha klart för sig att man därmed inte automatiskt blir ansluten till en annan organisation. riskerar man att bli kollektivansluten till det socialdemokratiska partiet, om man går med i en , man blir automatiskt medlem i ABF, om man går med i en handikapporganisation osv. Organisationernas, särskilt fackets, makt ter sig för många ganska skrämmande. har man riskerat kollektiv anslutning till socialdemokratiska partiet. riskerar man kollektiv anslutning till samtliga grenar av den socialdemokratiska maktapparaten. Vad blir kvar av den enskilde individens självbestämmanderätt, när facket efter hand väver in honom/henne i sitt spindelnät? Inte minst den kollektiva anslutningen av medlemmar till har orsakat häftig debatt. Hur mycket kommer rättsliga instansers fördömande av detta agerande att betyda, när den socialdemokratiska regeringen godkänt samma agerande av ? Många medlemmar i de fackliga organisationerna frågar sig: Vad blir nästa steg? Blir jag kollektivt ansluten till OK eller Domus? Många medlemmar värjer sig också för den form av maktmissbruk som ibland utövas av facket gentemot enskilda medlemmar, t. ex. lärarförbunds uteslutning av medlemmar som studerade på sin fritid. För den som vill tillhöra en förening eller organisation måste det klarare framgå,hur långt organisationens/fackets befogenheter sträcker sig. Den enskilde skall inte behöva känna sig styrd och manipulerad måhända av nog så välmenande företrädare. Vissa grundläggande krav bör kunna ställas på föreningar och organisationer. Moderata samlingspartiet har tidigare i partimotioner och enskilda motioner krävt att frågan om en ramlagstiftning för ideella föreningar bör utredas. Frågan har ett flertal gånger behandlats och avslagits av trots att flera remissinstanser tillstyrkt en utredning. a. varit att ett ställningstagande till frågan om en lagreglering borde anstå i avvaktan på bl. a. stiftelseutredningens och nya arbetsrättskommitténs förslag. Dessa utredningar har numera avslutat sitt arbete och detta avslagsmotiv föreligger således inte längre. En utredning av förutsättningarna för en ramlagstiftning gällande ideella föreningar bör enligt vår mening omgående företas. En eventuell kommande lagstiftning bör innefatta regler som skyddar den enskildes ställning inom och gentemot en organisation, medlems bundenhet av beslut som fattats utan hans direkta medverkan samt bestämmelser om medlems inträde i och uteslutning från en förening/ organisation. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen begär att frågan om ramlagstiftning för ideella föreningar utreds. () ()
mot · G8021671 · 1985-01-18 00:00:00 — Motion 1984/85:1671 I 18 kap. 1 § stadgas att part sorn tappar målet skall ersätta motparten hans rättegångskostnad om ej annat stadgas. 1 samma kapitels 8 § står: Ersättning för rättegångskostnad skall fullt motsvara kostnaden för rättegångens förberedande och hans talans utförande jämte arvode till ombud eller biträde, såvitt kostnaden skäligen varit påkallad för tillvaratagande av partens rätt. Ersättning skall ock utgå för partens arbete och tidsspillan i anledning av rättegången. Såsom åtgärd för rättegångens förberedande anses förhandling för biläggande av tvistefråga som har omedelbar betydelse för partens talan. Ersättning för rättegångskostnad skall även innefatta ränta efter då målet avgöres till dess betalning sker. Andra stycket i paragrafen tillädes genom lagändring 1974. Enligt mångas uppfattning bör den i lagen fastställda räntesatsen som i dagens läge måste anses vara alldeles för låg utbytas mot ränta i förhållande till diskonto såsom skett i den senare tillkomna räntelagen. Med stöd av det anförda hemställer jag att hos regeringen begär förslag om ändrad ränteberäkning vid ersättning för räntegångskostnad.
mot · G8021672 · 1985-01-24 00:00:00 — Styrelseledamots ansvar för skatt m. m. vid aktiebolags betalningsinställelse I allmänhet torde det vara regel att styrelseledamöter i ett aktiebolag som råkar i svårigheter och gör en betalningsinställelse genom Ackordcentralen inte blir personligt ansvariga för förfallna men för betalningsinställelsen ej erlagda källskatter och sociala avgifter. Fall har emellertid inträffat där styrelseledamöter i aktiebolag som kunnat häva en betalningsinställelse och upprätta amorteringsplan med kronofogden blivit kallade till polisförhör med risk att åtalas och fällas för utebliven betalning av källskatt och sociala avgifter. 1 det här relaterade fallet kommer styrelseledamöterna om åtalet fullföljs i ett sämre läge vid betalningsinställelse än vid konkurs. Går ett företag i konkurs har styrelseledamöterna inget personligt ansvar för ej betalda källskatter och sociala avgifter. Självfallet är det inte tillfredsställande med en ordning som medför att styrelseledamöter i ett aktiebolag med svårigheter föredrar att låta företaget gå i konkurs framför att göra en betalningsinställelse som ju lättare och smidigare kan leda till en rekonstruktion. Vid förfrågan hos en ackordcentral meddelades att praxis torde vara att styrelseledamöter slapp det personliga ansvar som ovan redogjorts för om skattemyndigheterna och alla borgenärer underrättades om betalningsinställelsen. Denna ordning förefaller vettig men är inte lagfäst, vilket den borde bli. Därigenom skulle det inte finnas någon anledning för styrelseledamöter att av personliga ekonomiska skäl i onödan låta ett företag gå i konkurs framför att göra en betalningsinställelse. Med stöd av vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär förslag till bestämmelser om styrelseledamöters ansvar i aktiebolag som gör betalningsinställelse, allt i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · G8021673 · 1985-01-24 00:00:00 — Värderingen av ideella föreningars anläggningstillgångar Enligt bokföringslagen är det endast tillåtet att skriva upp en anläggningstillgång om en annan tillgång skrivs ned med samma belopp. Detta gäller om det inte finns annan lagstiftning som då tar över bokföringslagen. Ett exempel på sådan lagstiftning är aktiebolagslagen där, utan hinder av bokföringslagen, uppskrivningsmedel från anläggningstillgång får användas till fondemission. Via en sådan fondemission kan kvittning ske av balanserade förluster. För ideella föreningar finns ingen sådan lagstiftning som tar över bokföringslagen. Därför är det för sådana föreningar inte möjligt att skriva upp lågt nedskrivna fastigheter för annat än nedskrivning av annan tillgång. Detta medför i sin tur att ideell förening i sin balansräkning inte har möjlighet att vid behov korrigera ett negativt kapital trots avsevärda dolda reserver i form av nedskrivna fastigheter. Denna bestämmelse i bokföringslagen medför inga andra konsekvenser för de ideella föreningarna än det negativa det medför att i balansräkningen inte kunna visa en mer korrekt ekonomisk ställning. Enligt min uppfattning bör regeringen återkomma till med förslag till ändring av bokföringslagen så att inte de negativa effekter för ideella föreningar som påtalats i motionen uppstår. Med stöd av vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär förslag till ändring av bokföringslagen, såvitt avser ideella föreningars anläggningstillgångar, i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · G8021674 · 1985-01-25 00:00:00 — i och forskning inom livsmedelssektorn Katastrofbiståndet utgör en liten men betydelsefull del av svensk biståndsverksamhet. Av vårt bistånd utgörs av flera skäl endast en liten del av livsmedel. De mest skriande behoven utgör ofta som i mat för överlevnad. Våra möjligheter till livsmedelsbistånd framstår i liknande situationer som alltför otillräckliga. Hantering av livsmedel eller livsmedelsråvaror kräver alltid stor aktsamhet. Speciella problem uppstår i biståndssammanhang då mottagarländerna ofta är avlägset belägna och har andra klimatförhållanden än vårt. Härtill kommer i slutet på biståndskedjan att distributionen ofta sker under vanskliga förhållanden. Våra produkter kan av olika skäl, såsom religiösa eller svåranpassade i en annan matkultur än vår, oftast inte utgöra något alternativ. Produkter från borde dock som råvara rätt anpassade till mottagarnas tradition och behov kunna bli långt mer utnyttjade. Här nämnda brister borde gå att komma till rätta med genom forskning inom livsmedelssektorn. Målsättningen med denna forskning bör vara att i första hand tillgodose mottagarnas etiska krav på mat. Produkterna bör givetvis framställas med högt ställda krav på transportanpassning och lagringsduglighet även under svåra klimatförhållanden. Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om biståndsinriktad forskning inom livsmedelssektorn. L. () ()
mot · G8021675 · 1985-01-24 00:00:00 — 1984/85 1675-1678 m. fl. Statsbidraget till information om mellanfolkligt samarbete, nedrustningssträvanden och andra utrikespolitiska frågor Information om svensk utrikespolitik i bedrivs på flera olika sätt. ger t. ex. ut skrifter och tar emot studiebesök. a. forskning, dokumentation och seminarier. Flera övriga organisationer, massmedia m. fl. bedriver ett omfattande reformationsarbete. Regeringen har i proposition 1984/85:100, bilaga 5, under anslaget . Information om mellanfolkligt samarbete, nedrustningssträvanden och andra utrikespolitiska frågor föreslagit att anslaget /85 på . Ökningen hänför sig med . till Utrikespolitiska insitutet, och . Resterande belopp, , hänför sig dels till andra organisationer, dels till projektbidrag, som fördelas till avgränsade informationsprojekt efter särskilda prövningar. De olika organisationerna, som är verksamma inom området, utför ett viktigt arbete med information om utrikespolitiska frågor, som lägger stor vikt vid. Att ekonomiskt stöd i någon form bör utgå till dessa organisationer råder det heller ingen oenighet om. Däremot delar vi inte föredragande statsrådets syn på principerna för fördelningen av anslaget. Av anslagsframställningarna för /86 framgår att flertalet av de organisationer som anhåller om stöd ur anslaget under redan ges betydande offentligt stöd. Med tanke på det omfattande stöd som flertalet av de sökande organisationerna redan erhåller och kravet att hushålla med statens medel, föreslår vi att enbart , , och ges det av föredragande föreslagna anslaget. När det gäller de övriga organisationerna anser vi inte, att automatiska anslagsökningar på det föreslagna sättet bör accepteras. Organisationerna får därmed ett slags halvofficiell ställning i det svenska samhället, som inte bör eftersträvas. I stället bör dessa organisationer, i likhet med många andra som inte föreslagits få sådant grundstöd, hänvisas till att söka medel för särskilda projekt inom ramen för anslagsposten Information om fredsoch nedrustningssträvanden. Genom detta uppnås större rättvisa mellan organisationerna och effektiviteten i verksamheten främjas. 1 1984/85. de ifrågavarande organisationerna bör därför inte uppräknas i förhållande till de anvisade beloppen. Arbetarrörelsens Fredsforum är en arbetsgrupp mellan LO och SAP vilken på sedvanligt sätt bör finansieras med medel från moderorganisationerna, vilka erhåller omfattande statligt stöd. För information om freds- och nedrustningssträvanden i särskilda projekt föreslås också oförändrat belopp. 1984/85 1985/86 Anslagsfram- Vårt förslag ställning Intern, kvinnoförb. för fred och fri Inform, om freds- o. + 2 329 000 Med hänvisning till vad som här anförts hemställs att anvisar ett reservationsanslag av . för /86 till Information om mellanfolkligt samarbete, nedrustningssträvanden och andra utrikespolitiska frågor. () () ()
mot · G8021676 · 1985-01-24 00:00:00 — Demokratin är den enda samhällsform som är människovärdig. Styrelse genom allmän och lika rösträtt under politisk frihet är kanske det största som historien har givit mänskligheten. Det är emellertid bara en minoritet i världen som lever i demokratier. Trots ständiga krig och krigshot förblir en vital demokrati fastän landet är beläget i ett område där alla andra länders styrelseskick bygger på förtryck i olika former. Det är med den utgångspunkten obegripligt att så många har svikit . Det gäller också många av socialdemokraterna i . Detta svek framgår indirekt av beskrivningen av världsläget i inledningen till budgetpropositionen för utrikesdepartement. Där berörs endast den palestinska frågan medan, i en svepande formulering, behandlas med övriga mot fientliga stater. Arabstaternas inflytande ökade högst väsentligt med de snabba prishöjningarna på olja . Dessa nya väldiga rikedomar har oljeländerna ibland sökt utnyttja för utrikespolitiska syften. De västerländska demokratiernas utrikespolitik får emellertid inte vara till salu. solidaritet med en liten, hotad demokrati får inte upphävas av ekonomisk utpressning eller av tongivande opinionsbildande diktaturer vilkas mål är att utplåna staten . rätt att leva vidare inom säkra och erkända gränser måste stå utanför all diskussion. rätt att existera och försvara sig mot angrepp är lika självklar som rätt att finnas till och försvara sig. PLO är en organisation med svåra inre problem. Den roll PLO kommer att spela under resten av 1980-talet är svår att förutse. Så länge PLO syftar till att förgöra med våld är det dock nödvändigt att PLO:s inflytande motverkas. arbetar för fred i . En sådan fred måste utgå från att existens är given och skall skyddas. existens är kärnfrågan i konflikten i . Det betyder inte att det är den enda viktiga frågan. Det kan inte bli fred i förrän palestinierna tillerkänns en egen statsbildning av något slag. Denna mer balanserade syn saknas i regeringens beskrivning av det internationella läget. Det är hög tid att kontakterna med förstärks, t. ex. genom besöksutbyte på ministernivå. Förutsättningarna för detta är nu utomordentligt goda, dels genom den regeringsförändring som ägde rum i , dels den israeliska regeringens beslut om ett tillbakadragande av de israeliska trupperna från . 1 * 1984/85. Det är nödvändigt att i alla sammanhang visa vår vänskap till och vår tro på landets framtid. Med anledning av vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående relationer till . () ()
mot · G8021678 · 1985-01-25 00:00:00 — 10. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna att den i budgetpropositionen 1986 bör förelägga en plan för snabbaste möjliga avveckling av biståndet till , 11. att för katastrofbistånd anvisar 593 milj. kr., en höjning med 200 milj. kr. i förhållande till regeringens förslag, 12. att som sin mening ger regeringen till känna att katastrofanslaget i sin helhet bör användas för att lindra akut nöd eller för att mildra följderna av inträffade händelser av katastrofkaraktär, 13. att som sin mening ger regeringen till känna att det nödvändiga långsiktiga arbetet på att skydda människors försörjningsmöjligheter och förebygga katastrofer bör vara ett element i allt utvecklingsarbete och främst belasta landramarna och det särskilda anslaget för Miljö, markvård och energi, 14. att för anslaget till Enskilda organisationer anvisar kr., en höjning med 50 milj. kr. i förhållande till regeringens förslag, 15. att inom ramen för anslaget till Information under C 3 avdelar ett extra anslag på . till för att möjliggöra ett kontinuerligt forsknings- och informationsarbete kring tredje världens politiska, sociala och ekonomiska problem. () () () () () . ÅSLING (c) () () () () i . () () ()
mot · G8021680 · 1985-01-22 00:00:00 — Motion 1984/85:1680 Det svenska biståndet till I bilaga till budgetpropositionen 1985 upptas bl. a. redovisning över utvecklingssamarbete genom SIDA. Genom en höjning med 15 milj. kr. föreslår föredragande statsråd och regeringen ett utvecklingsbistånd till med 90 milj. kr. för /86. Det är en angelägen uppgift för demokratier att på olika sätt visa sitt stöd för utvecklingen mot nationellt oberoende, demokratiskt samhällssystem och social trygghet i nationer. nationer bör aktivt medverka till att folken i ej tvingas utbyta den tidigare ofriheten och nationella beroendet mot en ny ofrihet och ett nytt nationellt beroende fast av nya länder. Riskerna är ju uppenbara att den revolutionära rörelsen FSNL, som representerar de nya makthavarna i , använder sin ställning till att påtvinga folk ett nytt förtryck. Genom det svenska biståndet vill i mottagarlandet främja resurstillväxt, ekonomisk och social utjämning, demokratisk samhällsutveckling samt nationellt oberoende. Det svenska biståndet bör lämnas för projekt som syftar till en allsidig utveckling i . För detta ändamål bör en omprioritering ske av biståndet till . 10 milj. kr. bör ges till stöd för demokratisk utveckling i . Medel ur detta anslag bör t. ex. kunna användas till stöd för en allsidig nyhetsbevakning, till kommittéer som behandlar de mänskliga rättigheterna och för fortsatt stöd till den nicaraguanska regeringens ansträngningar att bygga upp rutiner för demokratiska val, eller slutligen till att säkra tillgången av tidningspapper för oppositionstidningen . Det svenska biståndskontoret i spelar en central roll för de svenska biståndsinsatserna. Kontoret bör ges utförligare instruktioner om att följa upp de svenska biståndsinsatserna för att kontrollera om biståndet uppfyller målsättningarna för svenskt bistånd. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om det svenska biståndet till .
mot · G8021683 · 1985-01-24 00:00:00 — 1984/85 1683-1689 Motion 1984/85:1683 Ett av de få återstående koloniala problemen i är frågan om . Det västsahariska folket kämpar för sin frihet och självständighet. Men ockupation fortsätter och trappar upp kriget. är nu officiellt medlem av den afrikanska enhetsorganisationen och har erkänts av mer än 58 länder i världen. Så t. ex. har erkänt den västsahariska republiken, och som första land i har erkänt landet. FN:s resolution som begär direkta förhandlingar mellan och stöddes av 90 länder och ingen emot. måste starkare än uttala sitt stöd för Polisarios kamp. måste också stödja humanitärt och ekonomiskt. Under den icke-socialistiska regeringen höjdes det ekonomiska stödet till , praktiskt taget . Sedan vi fick en socialdemokratisk regering har stödet legat stilla. Polisario har tidigare fått stöd av , men detta har helt upphört, sedan och ingått gemensamma avtal. är således mer än någonsin beroende av svensk ekonomisk hjälp. I flyktinglägren i den algeriska öknen finns mer än 160 000 flyktingar. De är för sin försörjning helt beroende av stöd utifrån. bör bidra med . Biståndet bör utgå direkt vill . Som enskilda kan vi visa vår solidaritet med västsaharierna genom att inte köpa marockanska varor och genom att stödja en allmän turistbojkott mot . Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att hos regeringen begär ett kraftfullt agerande i internationella sammanhang för frihet och självständighet, 2. att uttalar sig för att medel ur katastrofbiståndet bör utgå till .
mot · G8021685 · 1985-01-23 00:00:00 — Motion 1984/85:1685 katastrofbistånd fyller en viktig funktion. Rapporterna om olika naturkatastrofer kommer allt tätare. Behoven av akuta hjälpinsatser från andra länder ökar. De enskilda organisationernas insatser spelar här en stor roll. ökar också insikten om att orsakerna till katastroferna inte alltid enbart kan sökas i naturens opåverkbara krafter utan till stor del har sitt ursprung i mänskliga handlingar. I flertalet torkområden har miljön varit föremål för stark nedslitning som föregått katastroferna. Behovet av resurser för att förebygga katastrofer av detta slag blir alltmer uppenbart. Regeringen har i budgetpropositionen sökt tillgodose dessa båda angelägna biståndsområden, katastrofbistånd och miljö-markvård, genom att föreslå att katastrofanslaget skall få användas i ett vidare syfte såsom till långsiktiga insatser för livsmedelsförsörjning och markvård. Ett annat exempel är förslaget att katastrofmedel skall kunna användas för att utvidga vissa pågående utvecklingsprojekt i programländerna. Ytterligare ett exempel finns i regeringens förslag att katastrofmedel skall få användas då större strukturförändringar i ländernas ekonomi påkallar stöd i form av extra medel. Behovet av resurser för ett renodlat katastrofbistånd är så stort och oomstritt, att de därför avsatta medlen bör gå till detta specifika ändamål. Den urholkning och vidare användning av anslaget som regeringen vill bereda väg för, bör inte accepteras. Att katastrofposten kan utgöra en reservpost att användas för icke förutsedda mer angelägna biståndsbehov kan endast accepteras om det rör sig om mindre och tillfälliga insatser. För att på kunna förebygga naturkatastrofer på grund av de skador på markens produktionsförmåga som bl. a. överbetning, skogsskövling och överutnyttjande av grundvattentillgången lett till bör ett särskilt anslag komma till stånd för miljö, markvård och energi. Medel ur katastrofbiståndet bör endast undantagsvis användas för sådana mera långsiktiga insatser. Inte heller bör katastrofmedel användas för akuta insatser i programländer så länge det finns outnyttjade medel i form av reservationer inom landramarna. Påkommande behov skall i första hand täckas genom användande av dessa reservationer. Avsikten med katastrofanslaget skall inte vara att vid sidan av ge extra anslag till vissa länder. För att katastrofinsatserna snabbt och effektivt skall nå de mest utsatta och behövande grupperna bör en betydande del av katastrofanslaget gå via de enskilda organisationerna som Rädda barnen. Röda korset och Kyrkornas mission. Dessa organisationer har stora möjligheter att kontrollera att hjälpsändningarna verkligen når hela vägen fram till dem som bäst behöver hjälpen. Mot denna bakgrund hemställs att godkänner de riktlinjer för katastrofbiståndet som förordas i motionen.
mot · G8021686 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:1686 m. fl. Förhandlingar med om fisket öster om Alltsedan nationerna kring beslutade att utvidga sina ekonomiska gränser i efter mittlinjeprincipen har oenighet rått mellan och om ett stort vattenområde öster om . Detta område, ungefär så stort som , kallas nu allmänt vita zonen. Intill dess enighet nåtts om vilket land vattenområdet tillhör råder internationella bestämmelser där, varför exempelvis fiskerättigheterna är helt internationella. Det här förhållandet har betytt att ett nästan helt okontrollerat fiske har bedrivits och bedrivs i området, av sådan omfattning att beteckningen rovfiske inte är överdriven. Då enligt samstämmiga uppgifter detta vattenområde är ett mycket viktigt reproduktionsområde för Östersjötorsken - kanske det viktigaste - är det angeläget att fisket där regleras. Vi föreslår därför att förhandlingar så skyndsamt som möjligt inleds med berörda om att, intill dess överenskommelse nåtts i den övergripande gränsfrågan, göra den s. k. vita zonen till fredningsområde där inget fiske får bedrivas. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om inledningen av förhandlingar för att göra den s. k. vita zonen öster om till fredningszon för fiske. () () ()