ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G8022910 · 1985-03-19 00:00:00 — Regional utveckling och utjämning (prop. 1984/85:115) I propositionen Regional utveckling och utjämning (1984/85:115) säger sig regeringen fästa mycket stor vikt vid teknikspridning som ett offensivt inslag i regionalpolitiken. a. framhåller industriministern pås. 10 i propositionen följande: Det behövs exempelvis aktiva åtgärder för att åstadkomma kunskaps- och teknikspridning till regionalpolitisk! Vi kan för vår del ansluta oss till detta synsätt. Dess värre tvingas vi konstatera att det i den praktiska politiken råder obalans mellan regeringens välformulerade uttalanden och de konkreta förslagen. Några särskilt omfattande åtgärder för att leva upp till sina uttalanden gör inte regeringen. Det stannar vid vackra ord. Det finns en demografisk databas i som är underställd . Databasen som har filialer i , och har kommit att bli ett utmärkt instrument för att dokumentera värdefulla forskningsuppgifter. Vidare utgör databasens verksamhet en nödvändig differentiering av arbetsmarknaden i utpräglad glesbygd. Emellertid är verksamheten vid databasens filialer inte permanentad, vilket vi påpekat i en annan motion (1984/85:542) där vi krävt att verksamheten nu bör permanentas. Detta skulle på ett avgörande sätt öka tryggheten för de människor som är anställda och vars verksamhet nu finansieras genom medel för beredskapsarbeten. En permanentning av filialerna skulle också ge möjlighet till mer långsiktigt upplagda forskningsprojekt. För att underlätta och stärka verksamheten vid databasen i är man i stort behov av ny och bättre datorkraft. Databasens ledning har tidigare hos regeringen anhållit om anslag till ny datorutrustning. Enligt vår uppfattning är det mycket angeläget att databasen får möjlighet att inskaffa en ny datorutrustning. En förbättrad datakapacitet vid den demografiska databasen skulle också kunna få betydelse för en positiv näringslivsutveckling i . Detta är mycket angeläget. En ny datorutrustning i skulle på ett konkret och aktivt sätt bidra till den teknikspridning som är så angelägen att få till stånd. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande ny datorutrustning till den demografiska databasen i samt permanentning av dess filialer i , och . P.-O. ()
mot · G8022911 · 1985-03-20 00:00:00 — Regional utveckling och utjämning (prop. 1984/85:115) Investeringarna i näringslivet har under en lång följd av år varit låga. Speciellt gäller detta byggnadsinvesteringarna inom industrisektorn. Inflationen har medfört att byggnadskostnaderna rakat i höjden och därmed har de fasta kostnaderna för nyproduktion blivit betydande. Exempel finns där lokalkostnaderna i nyproduktion är två till högre än i jämförbara lokaler, uppförda tidigare. De företag som är hänvisade till nya lokaler kommer i ett sämre konkurrensläge än övriga. Många mindre företag, speciellt nystartade, hamnar i en besvärlig situation, bl. a. på grund av att det egna kapitalet i dessa företag är litet. Intresset för investeringar i nya byggnader är därför lågt. Detta förhållande kan bli förödande och den positiva utveckling inom industrin, som vi alla hoppas på, kan komma att utebli. Enligt vår uppfattning är det angeläget att samhället vidtar åtgärder som underlättar för de mindre företagen inom industrisektorn att investera i nya och ändamålsenliga lokaler. I det fall samhället ställer medel till företagens förfogande på fördelaktiga villkor kommer intresset för investeringar att öka. Vi anser i likhet med vad som finns inom bostadssektorn att statliga lån skall kunna beviljas med en subventionerad ränta. Höjning av räntan kan ske successivt, t. ex. år 1:3 %,år2:4 % för att ha en räntesats motsvarande vad som tillämpas av bankerna vid utlåning till jämförbara objekt, över gällande diskonto. Låneformen bör i första hand riktas mot småföretag med upp till 15 anställda. Utvecklingsfonderna kan anförtros handläggningen av dessa låneärenden och ställa medel till förfogande för kreditgivningen. har i sin partimotion föreslagit ytterligare medel till utvecklingsfondernas förfogande. Det innebär att dessa medel delvis skulle kunna användas som kompensation för lägre inkomstränta. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna att utvecklingsfondernas utlåningsvillkor förändras i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · G8022912 · 1985-03-19 00:00:00 — Regional utveckling och utjämning (prop. 1984/85:115) Möjligheten att erhålla arbete varierar mellan olika delar av . Under en följd av år har utvecklingen varit negativ för den östra länsdelen. Där har befolkningen minskat och arbetslösheten varit högre än i övriga delar av länet. som hade ansvaret för regionalpolitiken i regeringsställning infördes dets. Det innebär att får vissa medel till sitt förfogande som kan användas för betydelsefulla insatser när det gäller att förbättra situationen i de områden av länen som har det besvärligast. En viktig del är möjligheten att kunna lämna investeringsbidrag, glesbygdsstöd m. m. Enligt vår uppfattning är det värdefullt att decentralisera beslutsfattandet så långt som möjligt. Vi anser det vara riktigt att även de medel som enligt regeringens förslag skall användas för att stödja teknikspridning skall slussas ut till länen. Det är regionalt som den bästa bedömningen kan göras. Vi noterar med tillfredsställelse regeringens förslag att östra skall kunna ingå i de områden som erhåller speciellt stöd. Vi utgår ifrån att östra länsdelen av ingår i industriministerns definition av vilka delar som tillhör östra . Det är angeläget att ytterligare resurser, utöver regeringens förslag, ställs till länsstyrelsernas förfogande för verksamhet som innebär ökade förutsättningar att skapa nya arbetstillfällen och bättre regional balans. Vi noterar de förslag om förstärkta resurser för regionalpolitiska insatser som framfört i partimotionen som mycket positiva. Ökade resurser totalt kommer att innebära större möjligheter för att erhålla ytterligare medel. Det innebär i sin tur förutsättningar för nya satsningar i östra länsdelen, och då inte minst till kommun som haft det besvärligt med sysselsättningen under en följd av år. Konkurser och personalneddragningar i övrigt har inverkat negativt för utvecklingen i kommun. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar uttala att ytterligare medel ställs till förfogande för insatser i .
mot · G8022913 · 1985-03-20 00:00:00 — Regional utveckling och utjämning (prop. 1984/85:115) Inom ramen för det samhälleliga stödet till service i glesbygder kan stöd till bl. a. godstransporter i skärgården utgå (SFS 1982:678 70 § ff.). Stödet ges som ett initialstöd och kan enligt förordningen utgå under högst om det ges som driftsstöd. I flera län har stödet utnyttjats att treårsgränsen snart uppnås. Därefter måste en långsiktig lösning hittas. I avslutas försöksperioden i och med utgång. bidrar nu av kommunens kostnad för stödet med medel från anslaget för regional utveckling enligt glesbygdsförordningens regler. I proposition 1984/85:115 föreslås att treårsregeln för driftsstöd bör gälla även i fortsättningen. Tidsbegränsningen av stödet är grundad på en felsyn. Behovet av ifrågavarande transportstöd beror på de särskilda merkostnader för transporter som uppstår vid näringsverksamhet och boende på ö utan fast landförbindelse. I bor ca 300 personer på sådana öar. Problemen för dessa är i princip permanenta. Något inledningsskede är det därför inte fråga om. Det är mycket angeläget att förutsättningar för ett permanent transportstöd i skärgården skapas och det är rimligt att staten deltar i finansieringen tillsammans med kommunerna även fortsättningsvis på de villkor som gäller. Glesbygdsdelegationen föreslog att avskrivningslån skulle kunna lämnas även till mjuka investeringar såsom produktutveckling, marknadsföring m. m. Möjligheter till stöd för dylika investeringar finns nu i utvecklingsfondens stödform utvecklingskapital, som dock har en snävare målgrupp än glesbygdsstödet. I proposition 1984/85:115 s. 99 föreslås att regionalpolitisk! utvecklingskapital skall kunna lämnas för sådana ändamål i de regionalpolitisk! Möjligheterna till avskrivningslån på s. k. mjuka investeringar är så viktiga att glesbygdsstödet vid behov skall kunna användas till dylika insatser även utanför de regionalpolitisk! Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att godstransportstöd i skärgården skall utgå permanent, 2. att beslutar hos regeringen begära att möjligheter skapas att utnyttja glesbygdsstöd till avskrivningslån på s. k. mjuka investeringar i enlighet med det anförda. minab/gotab 1985
mot · G8022915 · 1985-03-20 00:00:00 — 8. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts om bankernas roll vid lokaliseringslån och att till Lokaliseringslån anvisa ett förslagsanslag om , 9. att beslutar att den 10-procentiga nedsättningen av arbetsgivaravgifterna skall gälla hela stödområde A och stödområde B i och omfördela det särskilda bidraget till socialavgifter i enligt vad som anförts samt att till Ersättning för nedsättning av socialavgifter anvisa ett förslagsanslag av , 10. att beslutar att till Sysselsättningsstöd, med den utformning av stödet som angivits i motionen, anvisa ett förslagsanslag av , 11. att beslutar att den s. k. frizonsmodellen för utvidgas till att gälla hela kommun med undantag för centralorten, 12. att beslutar att högsta belopp för avskrivningslån inom glesbygdsstödet höjs till . och för uthyrningsstugor till , 13. att beslutar att kravet om äldre arbetskraft slopas för intensifierade kommunala sysselsättningsinsatser (1KS) samt att högsta stödbelopp höjs till , 14. att beslutar att till Regionala utvecklingsinsatser anvisa ett reservationsanslag om . att ställas till länsstyrelsernas förfogande att användas i enlighet med vad som anförts i motionen, 15. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts om lokaliseringssamrådets framtida inriktning, 16. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts om den långsiktiga omfattningen av teknikutvecklingen i , och . () () () () () () () . ÅSLING (c) () () () () () . () () * Se även motion 1984/85:2916.
mot · G8022916 · 1985-03-20 00:00:00 — m. fl. Regional utveckling och utjämning (prop. 1984/85:115) Med hänvisning till vad som anförts i motion 1984/85:2915 hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts om transportstödets utformning. . ÅSLING (c) . () () minab/gotab 1985 82452
mot · G8022918 · 1985-03-20 00:00:00 — Motion 1984/85:2918 m. fl. Regional utveckling och utjämning (prop. 1984/85:115) I proposition 1984/85:115 föreslås bl. a. under avsnitt 3.3.2 Teknikspridning att särskilda medel bör ställas till regeringens förfogande från anslaget Regionala utvecklingsinsatser m. m. för stöd till teknik- och kunskapsspridning i regionalpolitisk! Vi delar helt det synsätt som kommer till uttryck i propositionen att speciella medel bör avsättas för teknikspridning på det föreslagna sättet. Däremot anser vi att anslaget bör vara tillgängligt för hela landet, i likhet med anslaget för regionala utvecklingsinsatser. Som motiv kan nämnas att de föreslagna medlen skall tas från anslaget för regionala utvecklingsinsatser, vilket innebär att länen utanför de regionalpolitisk! prioriterade regionerna får mindre resurser till detta ändamål. I län har bl. a. ställt medel till förfogande för utredning om ett CAD/CAM-centrum. Länets kommuner och har avsatt medel till en stiftelse. Arbete pågår att förverkliga ett CAD/CAM-centrum i länet. Det har därvid framkommit att bl. a. vissa ekonomiska svårigheter uppträder i initialskedet. Den tilldelning av medel från anslaget för regionala utvecklingsinsatser som länen utanför stödområdena tilldelas räcker i regel enbart för att täcka utredningskostnader. Det aktuella CAD/i län avses användas för såväl utbildning som ett sätt att underlätta spridning av ny teknik till främst små och medelstora företag. Vad gäller utbildningsmöjligheter bör samma förutsättningar gälla över hela landet. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om att medel för teknikspridning skall komma hela landet till del. () ()
mot · G8022933 · 1985-03-20 00:00:00 — och utveckling och utjämning (prop. 1984/85:115) Det är ett välkänt faktum att för såväl det enskilda näringslivet som för offentliga arbetsgivare det blivit allt svårare att rekrytera särskilt kvalificerad arbetskraft till verksamheter vilka ligger inom det s. k. stödområdet. Effekterna av detta har blivit alltmer kännbara. För näringslivet innebär bristande tillgång på exempelvis kvalificerade tekniker på kort sikt hinder för expansion och på något ett hot mot den framtida konkurrenskraften och därmed överlevnaden. Inom den offentliga sektorn har vi under en lång följd av år fått uppleva stora brister vad gäller tillgång på läkare och annan sjukvårdspersonal och svårigheter att rekrytera dessa till glesbygdsområden. Få försök har gjorts för att mer aktivt bryta denna utveckling och skapa positiva drivkrafter för enskilda personer i syfte att få dem intresserade och framför allt att göra det ekonomiskt intressant att söka sig arbetsuppgifter i dessa regioner. Det som har gjorts framför allt på den offentliga sektorn har ofta burit de administrativa regleringarnas , exempelvis den av moderata samlingspartiet så hårt kritiserade Dagmarreformen, där man med tvång sökt få ut läkare i glesbygd. Det är rimligt att anta att olika grupper av s. k. nyckelpersoner kräver skilda former av stimulansåtgärder för att påverkas i sitt val av arbetsställe och bosättningsort. För nyexaminerade akademiker borde det vara så att de alltmer växande studieskulderna upplevs som ett problem. Ett system där dessa skulder kunde skrivas av enligt vissa fastställda regler skulle med stor sannolikhet vara av intresse. Genom att exempelvis knyta rätten till hel eller delvis avskrivning av studieskulden till arbete och bosättning inom stödområdet under skulle statsmakterna skapa starka positiva drivkrafter för nyexaminerade akademiker att starta sin yrkesgärning i verksamheter inom regionalpolitisk! Såväl enskild som offentlig sektor skulle få väsentligt förbättrade förutsättningar att rekrytera erforderlig arbetskraft. Ett införande av ett avskrivningssystem av det slag som skisserats i motionen rymmer flera såväl principiella som mer tekniska problem. Dessa bör dock inte vara större än att regeringen, efter en koncentrerad utredning av sakfrågan, kunde återkomma till med förslag i frågan. Med stöd av ovanstående hemställs att hos regeringen begär utredning om villkorad avskrivningsrätt för studielån som regionalpolitisk! . HÖGMARK (m) minab/gotab 1985 82464
mot · G8022934 · 1985-03-20 00:00:00 — och utveckling och utjämning (prop. 1984/85:115) Det krävs regionalpolitiska åtgärder för de stödområden som har de sämsta förutsättningarna. I princip omfattar det inland. Försök har gjorts med generella åtgärder som t. ex. nedsättning av socialavgifter. Riktade åtgärder förekommer i en mängd olika former med flera olika sorters bidrag och lån. Resultat har nåtts, men inte alltid i den omfattning som har förväntats. Ofta har svårigheterna bestått i att rekrytera nyckelpersoner till stödområdena. Detta gäller i stor utsträckning näringslivet, men även inom den offentliga sektorn råder det brist på vissa personer med specialkunskaper, t. ex. läkare och annan sjukvårdspersonal. En orsak till dessa svårigheter är den höga kommunalskatten i glesbygdskommuner som gör det mindre attraktivt för en familj att bosätta sig där, speciellt som det kan vara svårt för den medföljande maken att erhålla arbete. Företagen måste locka med en högre lön för att kompensera de höga kostnaderna. Detta i sin tur medför påfrestningar på företag som är beroende av specialarbetskraft och verkar hämmande på viljan till risktagande. För att komma till rätta med dessa problem bör möjligheter till en differentiering av den statliga inkomstbeskattningen som regionalpolitisk! instrument utredas i syfte att uppnå skattelättnader för fysiska personer. En sådan åtgärd för inte med sig så höga kostnader i förhållande till det totala regionalpolitiska stödet och kan även tänkas ha ett starkt dynamiskt inslag och bli självbärande. Det bör ankomma på regeringen att i särskild ordning genomföra en utredning för att närmare analysera och studera en differentierad inkomstbeskattning som regionalpolitisk! Effekterna på såväl fysiska som juridiska personer bör studeras liksom vilken modell för geografisk indelning och differentiering som kan vara lämplig. Det kan även finnas anledning att i detta arbete genomföra vissa gemensamma studier med skatteutjämningsutredningen. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en utredning om en differentierad statsskatt som regionalpolitisk! () . HÖGMARK (m) 1 1984/85.3 sami.
mot · G8022936 · 1985-03-20 00:00:00 — Motion 1984/85:2936 Regional utveckling och utjämning (prop. 1984/85:115) Vid en historisk återblick kan man konstatera att kommun aldrig har kunnat erbjuda en acceptabel försörjning inom kommunen för hela sin befolkning. hankade man sig fram genom arbetsvandringen till sågar och till byggen och trädgårdar. Grundmönstret har inte förändrats, men är det framför allt som tar emot de utpendlande gagnefborna. Utpendlingen omfattar 1980 1 644 personer. En ökning med 313 och ökningen har troligen fortsatt. Den egna sysselsättningen utanför den offentliga sektorn domineras mycket starkt av träindustrin. av tillverkningsindustrins sysselsättning finns här. försattes ett specialfönstersnickeri med 21 anställda i konkurs. Ett trähusföretag har minskat sin sysselsättning med 700 personer. I samband med NCB:s försäljning av företaget varslades 100 anställda om uppsägning. är företaget nu åter föremål för ägarbyte. Ett sågverk med 70 anställda har varsel lagda för 35 anställda och är utbjudet till försäljning. Ett inredningssnickeri byter också ägare . Exemplen visar hur sårbar kommunens arbetsmarknad är på grund av det ensidiga träberoendet. Slutsatsen måste bli att den träbearbetande industrin måste stabiliseras genom bl. a. de åtgärder som föreslagits i motion 1984/ 85:896 och genom en differentiering och utvidgning av kommunens näringsliv. För att råda bot på den akuta situationen och det månghundraåriga problem som den egna svaga arbetsmarknaden utgör, bör kommun placeras i stödområdet. Ett sådant beslut skulle avsevärt underlätta för kommunen att förverkliga de utvecklingsplaner som arbetarrörelsen i arbetar med. - Sysselsättningsgraden för kvinnor var 1982 , endast fem kommuner i landet har lägre tal. Många kommuner är, trots en gynnsammare situation, föremål för extraordinära åtgärder i form av reducerade socialförsäkringsavgifter m. m. - Sysselsättningsgraden för kvinnor och män tillsammans är . Av de 25 kommuner som har lägre sysselsättning står endast en utanför stödområdet. 63 kommuner som ur denna aspekt är bättre gynnade är stödområdesplacerade. - Samtliga de 25 kommunerna utom tre bedöms i propositionen få en högre sysselsättningsökning än , medelvärdet för dessa är en ökning mot . - är en av de sju kommuner som i propositionen bedöms få en stark tillbakagång befolkningsmässigt. - Den förhållandevis höga sysselsättningsgraden för män, , är snarare ett tecken på ålderdomlig struktur än på en bra arbetsmarknad. Mot bakgrund av det i motionen anförda hemställs att beslutar att kommun placeras i stödområdet.
mot · G8022938 · 1985-03-20 00:00:00 — i och utveckling och utjämning (prop. 1984/85:115) Arbetsmarknads- och sysselsättningsproblemen i är mycket allvarliga. Vi tillhör i de län som har den största arbetslösheten i landet. Situationen har inte förbättrats . Avsaknaden av en kraftfull regeringspolitik har haft allvarliga konsekvenser för vårt län. Antalet lediga platser är för litet. Antalet som är direkt och indirekt arbetslösa är mycket stort. Kvinnor och ungdom har en svår situation i de flesta av länets kommuner. Regeringens närmast slentrianmässiga lokalisering av såväl statlig som enskild verksamhet till koncentrationsområdena illustreras av det förslag som ligger till att lokalisera den nya centrala ledning till . Det ligger väl i takt med de nya signalerna om storstadssatsning i stället för att hjälpa glesbygdslänen. bör enligt vår mening pröva denna fråga från regionalpolitisk utgångspunkt. Då kan orter som , , eller /vara bra alternativ under förutsättning att man gör utlokaliseringen till . Med hänvisning till detta hemställs att beslutar att den centrala utlokaliseras till .
mot · G8022939 · 1985-03-20 00:00:00 — i m. fl. Regional utveckling och utjämning (prop. 1984/85:115) Den gränsdragning som regeringen beslutat om beträffande , där regionalpolitisk! stöd skall kunna lämnas till , och kommuner, är enligt vår bedömning alltför snäv. Hela norra och kommun i är starkt beroende av näringsliv. En mycket stor inpendling sker till de tre stödkommunerna. För att få en utjämning till stånd borde fler kommuner ha fått möjlighet till samma villkor som de nu utpekade. Nettoutpendlingen till , och - enligt FOB 1980 - från , , , och uppgår till 1 598 personer. Förmodligen är pendlingen ännu större . I länsplanering -80 räknade man med en ökning. Anställda vid och direkta underleverantörer Uddevallavarvet () 2 340 (varav Skandiaverken 175) Direkta underleverantörer (regionen) 300 Nettoinpendling (från , , , och ) 1 598 Om den nu inledda stödpolitiken kommer att leda till samma höga pendlingsvolym måste det samhällsekonomiskt vara en felsatsning. Det kan befaras att företagsetableringar och utveckling inom befintliga företag i de utelämnade kommunerna kommer att hämmas av att gynnsammare villkor kan erbjudas i intilliggande kommuner. Detta drabbar speciellt som på tre sidor omges av stödkommuner. Risken är därför stor att pendlingsströmmarna kommer att tillta i styrka. För att motverka denna negativa utveckling borde stödområdet utökas till att omfatta även , , , och kommuner. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna att kommunerna bör ingå i stödområde C. () ()
mot · G8022940 · 1985-03-20 00:00:00 — och i Regional utveckling och utjämning (prop. 1984/85:115) Regionalpolitiken måste inriktas så att den långsiktigt kan bidra till en decentraliserad samhällsstruktur med balans såväl inom som mellan olika regioner. Ett decentraliserat samhälle är enligt vår uppfattning en avgörande förutsättning för att drivkrafterna till framsteg och framåtskridande skall kunna tas till vara. En decentraliserad samhällsstruktur ger också de bästa möjligheterna för att skapa utkomstmöjligheter, tillfredsställande service och en god miljö - oavsett kön, ålder, bostadsort och utbildning. Det är med denna utgångspunkt nödvändigt med en helhetssyn på bl. a. näringspolitiken, sysselsättningspolitiken, trafikpolitiken, bostadspolitiken och regionalpolitiken. Varje åtgärd inom en rad områden påverkar den regionala utvecklingen, och - såsom även föredraganden understryker regionalpolitiken måste ses som en integrerad del i arbetet för att stärka landets ekonomi. En bättre regional balans innebär att landets samlade produktionsresurser kan utnyttjas på ett bättre sätt. Enligt vår mening måste därför en noggrann prövning ske i syfte att klarlägga hur olika förslag från regeringens sida på skilda områden påverkar den regionala utvecklingen. Det finns uppenbara risker att föredragandens allmänt positiva tal om regionalpolitiken förkvävs i en bister koncentrationsriktad socialdemokratisk regeringspolitik på andra områden. Enligt vår mening bör därför i varje proposition anges hur man bedömer att denna påverkar de regionalpolitiska målen. Detta bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om prövning av hur propositionerna på skilda områden påverkar de regionala målen och den regionala utvecklingen. () () minab/gotab 1985 82465