ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G8022513 · 1985-01-25 00:00:00 — Den socialdemokratiska majoriteten i har med stöd av socialdemokratiska regeringar snart lyckats frånta av de mera betydande arbetsplatser inom offentlig sektor, som kan erbjuda arbete åt både män och kvinnor i . beslöt i att lägga ned vanföreanstalten i och flytta verksamheten till en ortopedisk klinik i . genomdrev den socialdemokratiska majoriteten mot övriga partier en nedläggning av BB, vilket naturligtvis måste ses som ett första steg mot en total nedläggning av . Regeringen föreslår i årets budgetproposition en nedläggning av sjöbefälsutbildningen och antyder i samma proposition att den delar UHÄ:s uppfattning att antalet platser på klasslärarutbildningarna måste minskas. Det är värt att notera att UHÄ härvid förslår en nedläggning av lärarutbildningen i bl. Från har framkommit stark kritik mot regeringens nedläggningsförslag av sjöbefälsutbildningen. Det finns all anledning för att vid handläggningen av regeringens budgetproposition ta hänsyn till starka argument och som motionärerna anser vara helt bärande för ett bibehållande av i . I övrigt vill vi hänvisa till vad som framfördes i vår motion 1982/83:770. Med åberopande av det ovan anförda hemställs att avslår regeringens förslag i proposition 1984/85:100, bilaga 10, vad gäller nedläggning av i . () ()
mot · G8022514 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:2514 m. n. Inrättande i av en gymnasielinje i musik Musiklinje i gymnasieskola är en betydelsefull del i förberedande yrkesorienterad musikutbildning. Den ger även allmän behörighet till högskoleutbildning. Musiklinjen ger därtill lämplig underbyggnad för sådana yrken som bibliotekarie, journalist, för pedagogiska yrken och för annan verksamhet bland barn och ungdom. Verksamhet med gymnasielinje i musik pågår på ett flertal orter i landet. Den geografiska fördelningen har i det här sammanhanget ännu inte beaktats. Sålunda finns inte någon gymnasielinje i musik i . Behov föreligger av en snar utökning av den gymnasiala musikundervisningen. De gymnasieskolor i som har musiklinjer har mycket stora upptagningsområden. Musikundervisningen är klart underdimensionerad med hänsyn till behov. Ofta kan inte mer än inträdessökande beredas elevplats. Den s.k. Fyrkanten i , som omfattar kommunerna , är befolkningsmässigt den största regionen norr om . Detta, liksom geografiska och övriga lämplighetsskäl, talar för att bör komma i fråga vid utökningen av antalet gymnasielinjer i musik. I denna Norrbottensregion har förelegat enighet om att en gymnasielinje i musik bör förläggas till . Med sina kommunikationsmöjligheter ligger lämpligt till med förbindelser inte bara med malmfälten utan också med östra delarna av . Alltsedan 1974 har ett flertal framställningar gjorts och länsskolnämnden har 1984 tillstyrkt inrättande av tvåårig gymnasielinje i musik i . Ny integrerad gymnasieskola kommer att tas i bruk vid höstterminens början 1985. Skolan är planerad att inrymma även musiklinjen. Med hänsyn till att saknar tvåårig musiklinje är det angeläget att en sådan inrättas och förläggs till . När det gäller nordiskt samarbete på musikutövningens område intar redan nu i fråga om samverkan på en särställning. Genom en musiklinje skulle det förhållandet ytterligare accentueras. Den kommunala i har nämligen ett omfattande utbyte med såväl Nordfinland som . Med hänvisning till det ovan anförda hemställer vi att beslutar uttala sig för att en gymnasielinje i musik inrättas i . () ()
mot · G8022516 · 1985-01-25 00:00:00 — 1984/85 2516-2525 Högteknologisk utrustning vid högskolan i Den svenska textil- och konfektionsindustrin är i hög grad lokaliserad till i . Så är också den textila utbildningen, som till stora delar ligger inom högskolan i . är således med yrkeskunskap och struktur ett centrum för tekobranschen, som det är naturligt att satsa på för framtiden. En strukturomvandling med teknologisk förnyelse är ett måste för svensk tekoindustri för att kunna bibehålla och stärka sina positioner och för att öka konkurrenskraften. Den teknologiska utvecklingen utomlands sker mycket hastigt, inte minst med datorstöd. De ekonomiska satsningarna i detta utvecklingsarbete är omfattande. Kostnaderna för en högteknologisk utrustning är av en sådan omfattning, att möjligheterna för mindre och medelstora företag att själva skaffa den saknas. I samarbete med högskolan i borde det emellertid vara möjligt för dessa företag att få tillgång till en dylik utrustning och därmed få sina behov och önskemål om tjänster på området tillgodosedda. För högskolan är tillgången till en högteknologisk utrustning av största betydelse för att kraven på en kvalificerad utbildning skall kunna tillgodoses. Det är alltså angeläget att en samverkan av här angivet slag kommer till stånd. Det är viktigt att detta beaktas vid fördelningen av investeringsmedel på högskoleområdet. Med anledning av vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om högteknologisk utrustning vid den textila högskoleutbildningen i . HANS NYHAGE (m) 1 1984/85.
mot · G8022518 · 1985-01-22 00:00:00 — Motion 1984/85:2518 Hans Nyhage m. fl. Universitetscirklar i studieförbundens regi beslutade med anledning av ett regeringsförslag att statsbidrag till kursplanebundna universitetscirklar ej längre skall utgå till som startas efter . Som skäl för beslutet åberopades folkbildningsutredningens betänkande (SOU 1979:5) i vilket föreslogs att all kursplanebunden studieverksamhet skall ligga inom det allmänna utbildningsväsendets ansvarsområde, medan studieförbunden skall inrikta sitt arbete på studier som inte är bundna av kursplaner eller kompetenskrav. Moderata samlingspartiet röstade emot förslaget i . I en reservation till folkbildningsutredningens betänkande anförde moderata samlingspartiets representanter, att starka skäl förelåg för att universitetscirklarna alltfort skulle få bedrivas i studieförbundens regi. De var uppenbart av stort värde för många människor och kunde nå ut, särskilt till glesbygd, på ett helt annat sätt än vad högskolan kunde erbjuda. Riksdagsmajoriteten har med sitt ställningstagande, vilket upprepades föregående år, allvarligt försvårat för många människor att få sina individuella önskemål om kompetensgivande högskolestudier tillgodosedda genom att förmena studieförbunden rätten att bedriva kursplanebundna universitetscirklar. I åtskilliga fall har dessa studiemöjligheter helt omintetgjorts. Reaktioner från skilda håll i landet vittnar om att utbudet av decentraliserade universitetscirklar i högskolans regi inte kunnat motsvara många människors önskemål och krav. Tvärtemot vad utbildningsutskottet anförde i sitt betänkande 1983/84:14 kvarstår alltså behovet av denna verksamhet i studieförbundens regi. Enligt vår mening bör samhället så långt möjligt sträva efter att underlätta - och således inte motverka - för människorna att få sina studieönskemål tillgodosedda i detta avseende. Samhällets åtaganden i sammanhanget skulle bli ytterst begränsade, vad gäller såväl direkta kostnader som administration. Ett värdefullt komplement skulle tillskapas till högskoleutbildningen, vilket den tidigare verksamheten ger belägg för. De skäl som har åberopats mot denna studieform är föga relevanta och bör rimligen inte lägga hinder i vägen för en för många angelägen studiemöjlighet. Vårt förslag bör finansieras inom ramen för anslagen till studiecirkelverksamhet. Med anledning av vad ovan anfört hemställs att beslutar att kursplanebundna universitetscirklar studieförbundens regi skall vara statsbidragsberättigade. HANS NYHAGE (m) () ()
mot · G8022519 · 1985-01-25 00:00:00 — Utvärdering av timreduktionen i gymnasieskolan Ju färre elever i klassen, desto färre lektionstimmar. Denna princip, s. k. timreduktion, gäller i gymnasieskolan fr. o. m. innevarande läsår. Genom timreduktionen minskas letionstiden om klassen eller gruppen består av 18-23 elever, för 12-17 elever och vid ett elevantal under 12 i en grupp. Timreduktionen har införts i besparingssyfte, men enligt dem som ifrågasätter systemet anses det att s. k. lärarlösa lektioner har ersatts av obefintliga lektioner. Enligt budgetpropositionen synes inte avsikten vara att timreduktionen skall avskaffas. Enligt dem som ifrågasätter lämpligheten av timreduktionen föreligger risk för att den medför att kunskapsnivån för gymnasieeleverna inte blir lika hög som utan reduktion. Detta skulle få till följd att förkunskaperna för högre, särskilt speciellt krävande, utbildning inte blir tillräckliga, vilket i sin tur skulle skapa problem vid dessa högskolor och för eleverna. Särskilt har representanter för den högre tekniska och naturvetenskapliga utbildningen uttryckt farhågor för att så skall bli fallet, eftersom timreduktionen tillämpas även för naturvetenskapliga ämnen, i vilka goda kunskaper är en förutsättning för dessa högre studier. Enligt min mening är det viktigt att man så snart detta läsår är slut - eller kanske redan under läsåret - inleder en utvärdering av timreduktionens effekter på kunskapsnivå och studieresultat. Skulle utvärderingen visa att angivna farhågor besannas måste enligt min mening systemet med timreduktion upphöra eller omarbetas så att det tar mer hänsyn till förutsättningarna till timreduktion i resp. ämne. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av utvärdering av systemet med timreduktion i gymnasieskolan.
mot · G8022520 · 1985-01-25 00:00:00 — Inrättande vid av en professur i kinesiska språket Efter förslag i 1983 årsbudgetproposition (bil. 10, s. 521, UbU 1982/83:31, rskr 1982/83:379) tillfördes medel för förstärkning av prioriterade forskningsområden, varvid ca . beräknats för forskning rörande östastiatiska och sydostasiatiska språk, kulturer och samhällsförhållanden. Inom har därefter en programkommitté utarbetat en rapport med förslag till åtgärder. I påpekas bl. a. att inom Öst- och bor nära hälften av jordens befolkning. Regionens ekonomiska betydelse är stor och växer ständigt. Därför har samhället, särskilt näringslivet, ett stort och växande behov av kunskaper om denna region, dess språk, kultur och historia samt dess ekonomiska och politiska förhållanden. summerar att befintliga utbildnings- och forskningsresurser i är helt otillräckliga. I proposition 1983/84:135 om industriell tillväxt och förnyelse bedömer industriministern (s. 18) att flera faktorer pekar mot att länderna i Öst- och kommer att vara speciellt expansiva under de närmaste decennierna. Svensk industri har med vissa undantag en påfallande svag marknadsposition i dessa områden. I de internationella förbindelserna är det därför utomordentligt betydelsefullt att man stödjer sig på kunskap och andra samhällsförhållanden i de länder man har utbyte med. Det har visat sig inte minst i omdömena om sådana områdeskurser som universiteten erbjudit som uppdragsutbildning åt företag och andra. Mot bakgrund av de berörda områdenas stora och växande betydelse i internationella relationer är det enligt vår mening motiverat att bygga upp en fast organisation för forskning och forskarutbildning om Öst- och vid ett andra universitet. En rad omständigheter talar för att uppbyggnaden bör ske vid i . I har grundutbildning i öst- och sydostasiatiska språk bedrivits under en lång följd av år. Förutom undervisning i kinesiska och japanska, som förekommit länge, har man med utnyttjande av en amerikansk gästprofessor kunnat ge kurser i mongoliska och tibetanska. En docenttjänst har knutits till östasiastiska språk. Vid forskningspolitiska institutet bedrivs omfattande tvärvetenskaplig forskning framför allt om ekonomiska och tekniska utveckling. Goda biblioteksresurser har byggts upp inom detta område. i har medverkat i en studie av ekonomiska och sociala system i och i . Inom ämnet konstvetenskap har bedrivits studier av kinesisk konst, och habitatgruppen bedriver programarbete med bostadsbyggande i . har ett samarbete med institutioner i , vilket ytterligare förstärkts. I finns en väl utbyggd organisation för Öst- och Sydostasienforskning. Dessutom är förlagt till . Dess bibliotek är f. n. främsta beträffande det moderna . Vi motionärer anser i likhet med UHÄ att allt talar för att en professur i kinesiska inrättas vid i . Med stöd av ovanstående hemställer vi att uttalar sig för att en professur i kinesiska inrättas vid .
mot · G8022521 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:2521 m. fl. Tillsättandet av lektorstjänster i gymnasieskolan Enligt budgetpropositionen skall lektorstjänsterna i gymnasieskolan liksom vara ordinarie tjänster med förordnande tills vidare. Tjänstesystemet för lektorer i skolväsendet är därför något annorlunda än i högskolan, i vilken lektorstjänsterna enligt ett fattat riksdagsbeslut skall vara icke-ordinarie. Vi har inget att erinra mot vad som sägs i propositionen om konstruktionen av lektorstjänsterna i gymnasieskolan. Däremot vänder vi oss mycket bestämt mot förslaget att sammanlagt 24 länsskolnämnder skall ägna sig åt tillsättning av lektorstjänsterna i gymnasieskolan i stället för som SÖ. Det kommer att leda till ett onödigt administrativt merarbete inom den statliga skoladministrationen. Länsskolnämnderna har inte bättre sakkunskap än SÖ när det gäller tillsättning av lektorstjänster. För att genomföra en tillsättningsomgång med flera hundra lektorstjänster krävs förutom sakkunskap ett enormt samordningsarbete mellan de olika nämnderna för att de sökandes olika preferenser av lektorstjänster i riket skall kunna beaktas. Detta tillsättningssystem visade sig helt ohanterligt när det gäller adjunktjänster och måste avskaffas för ett par . Förslaget i propositionen minskar inte byråkratins omfattning utan mångfaldigar den. Enligt propositionen föranles förslaget endast av att SÖ skall kunna vara slutinstans i fråga om besvär som kan tänkas anföras vid tillsättning av tjänst. Regeringen bör kunna klara av de förhållandevis få besvär som det här kan bli fråga om. Det har ju ansetts möjligt att klara av de besvär som anförs vid tillsättning av skolledare och biträdande skolledare. att med hänvisning till vad som anförts i motionen avslår regeringens förslag att länsskolnämnderna skall tillsätta lektorstjänster i stället för som . () ()
mot · G8022522 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. beslut om den statliga skoladministrationen (prop. 1980/ 81:107 s. 68, UbU 38 s. 23, rskr 395) innebar bl. a. att samtliga gymnasieskolfrågor t. v. skulle samlas i en avdelning och samtliga vuxenutbildningsfrågor i en avdelning. har fattat beslut med anledning av propositionen om ny organisation för den särskilt anordnade arbetsmarknadsutbildningen m. m. 1984/85:59, AU 9, rskr 101). Detta innebär att SÖ inte längre utgör den centrala myndigheten för arbetsmarknadsutbildningen. Huvuddelen av SÖ:s nuvarande arbetsuppgifter inom arbetsmarknadsutbildningen, som f. n. fullgörs inom avdelningen för vuxenutbildning, kommer således att fr. o.m. övergå till ny organisation. Detta motiverar enligt föredraganden att vissa gymnasieskolfrågor överföres till avdelningen för vuxenutbildning. Något bärande motiv finns inte redovisat för denna förändring. Att splittra gymnasieskolavdelningens nu samlade ansvar för gymnasieskolan på två avdelningar synes också mindre välbetänkt. Det har med viss rätt hävdats att SÖ förlorat kompetens i samband med nämnda förändring av den statliga skoladministrationen 1982. Risken för att denna tendens förstärks genom föreslagna splittring är uppenbar. Enligt vår mening talar den uppkomna situationen i verket för en sammanslagning av de båda avdelningarna till en ny avdelning, som får det samlade ansvaret för i huvudsak all frivillig utbildning. Härigenom skulle man påtagligt underlätta samplanering och samordning mellan skolformerna. I samband med decentralisering av olika uppgifter till länsskolnämnder och kommuner minskar arbetsuppgifterna successivt i det centrala ämbetsverket. Vid en sammanslagning av avdelningarna kan verket lättare anpassas till sådana förändringar. Besparingar och rationaliseringsvinster kan bl. a. härigenom bli betydande. Vårt förslag om ett sammanhållet ansvar för gymnasieskolan och den statliga och kommunala vuxenutbildningen finner också stöd i de motiv som redovisas för alternativ 2, propositionen om den statliga skoladministrationen (prop. 1980/81:107 s. 66). Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att nuvarande avdelning för gymnasieskola och avdelning för vuxenutbildning inom ersätts med en avdelning som har ett samlat ansvar för i huvudsak all frivillig utbildning. () ()
mot · G8022523 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. Statsbidragen till fristående skolor Fyra Waldorfsskolor som tidigare fått statsbidrag för årskurserna 1-9 har hos regeringen anhållit om statsbidrag till sina årskurser 10-12. Två internationella skolor med statsbidrag för grundskoledelen, Lycée och Tyska skolan, har gjort detsamma. Regeringen har ännu inte reagerat på ansökningarna. Vi anser att riksdagsbeslut bör äga tillämpning och inte försummas av regeringen, som skedde med beslut om fristående skolor för skolpliktiga elever. bör erinra regeringen om riksdagsbeslutet om statsbidrag till fristående skolor på gymnasial nivå. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om tillämpningen av riksdagsbeslut om fristående skolor. () ()
mot · G8022525 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:2525 m. fl. Högskoleutbildningen inom det systemvetenskapliga området Ur den andra av de två datapolitiska propositioner sorn förelagts (proposition 1981/82:123, bil. 3, om samordnad datapolitik) citeras: Den alltmer ökade användningen av datorer och mikroelektronik inom produktion och administration kommer att ställa stora krav på utbildningsoch forskarinsatser. Medborgarna måste få goda kunskaper om datatekniken för att den skall kunna nyttiggöras på rätt sätt. Behovet av att utveckla kunskap och kunnande inom området är stort. Den syn på utbildningsbehovet som citatet visar delas säkert av de flesta. Vi måste ha ökade kunskaper för att informationsteknologins och datateknikens möjligheter skall kunna bemästras. Den snabba utveckling som kännetecknar ADB-området ställer därför stora krav på näringslivet och inom förvaltningen på förmåga att snabbt anpassa sig till nya förutsättningar. Livslängden hos ny tekniker och hos specialkunskaper tenderar att bli allt kortare. Att följa med i denna utveckling är ett överlevnadsvillkor för många företag. Detta kräver tillgång till personal med gedigna grundskaper. Därför måste det ställas stora krav på undervisningsväsendets förmåga att förse arbetsmarknaden med utbildning av hög kvalitet och aktualitet. Undervisningsväsendet måste också fungera på ett sådant sätt att anpassning till nya förutsättningar är möjlig. Det innebär i praktiken att ADB-utbildningen fortlöpande måste ses över och utvecklas. Det är mycket angeläget att möjliggöra utbildning i databehandling och informationsteknologi inom olika delar av högskoleutbildningen. Den framtida arbetsmarknaden kommer att efterfråga personer med kombinerade kunskaper i t. ex. ekonomi, administration, statistik och databehandling. Ett väsentligt inslag i denna utbildning är att förse högskolorna med riklig tillgång till datorkapacitet. Systemvetenskapliga linjen är den viktigaste högre utbildningen för administrativt inriktat arbete inom dataområdet. Det är från systemvetenskaplig linje som en allt större del av systemerare, projektledare och utredare kommer att hämtas. För den framtida utvecklingen är dessa yrkeskategorier av en avgörande betydelse. Särskilt viktigt är det att utbilda i fråga om systemteknik och om relationerna teknik, människa och samhälle. Här ställs stora krav på kvaliteten i utbildningen likväl som inom vissa specialområden som systemutformning, systemförvaltning och datakommunikation. Vi förordar därför dels en kvalitetshöjning genom ökad per capitatilldelning, dels att tillgången på teknisk utrustning skall vara tillräcklig, dels att den systemvetenskapliga linjen förlängs från att vara treårig till att vara fyraårig. Förslagen bör finansieras genom omfördelning av medel inom berörda anslag. Mot bakgrund av vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om den systemvetenskapliga linjen, utbildningsfrågor och dess finansiering. () () minab/gotab 1985 79885
mot · G8022528 · 1985-01-23 00:00:00 — och matematik- och språkgymnasier har s. k. idrottsgymnasier funnits i . Där kan elever med specialintressen och särskild begåvning för någon viss idrottsgren byta ut ett antal veckotimmar mot specialidrott. Frågan om särskild stimulans till elever med specialintressen inom andra områden än idrott är också aktuell i och med riksdagsbeslutet om gymnasieskola i utveckling. Denna stimulans begränsas dock till specialformade utbildningar omfattande endast de estetiska ämnena. Samma möjligheter till specialisering bör öppnas för fler gymnasieelever. Det måste vara lika självklart att elever som är extra intresserade av t. ex. matematik eller språk ges möjlighet att fördjupa sig i dessa ämnen. Elever med speciellt intresse för teoretiska studier får inte diskrimineras. Matematikgymnasier och språkgymnasier bör därför på försök inrättas spridda över landet. De kan med fördel förläggas till högskoleorterna, där goda lärarresurser finns tillgängliga. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om försöksverksamhet med särskilda matematik- och språkgymnasier. () ()