ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G8021095 · 1985-01-23 00:00:00 — Motion 1984/85:1095 Överförande av kraftverk i samhällelig ägo Älvutbyggare, med storfinansens flaggskepp i spetsen, agerar för att bygga ut i inom kommun, även nedströms nu befintligt kraftverk. kommun har avslagit dessa planer från älvutbyggarna och för sin del slagit fast att ombyggnad och effektivisering av skall ske på nu befintlig plats. Beslutet i kommun är en seger för de krafter som har en sansad syn på exploatering av vattendrag för kraftutbyggnad men även har en realistisk syn på landets energipolitik. Gällande riksdagsbeslut medger en ombyggnad och effektivisering av kraftverk på nuvarande plats. Ägaren till kraftverk - - anser inte att lönsamheten är hög nog för en ombyggnad där. I stället kräver att få exploatera nedströms, en åtgärd som skulle få stora ingrepp i miljön som följd. Dessutom står en sådan åtgärd i strid med beslut. Om inte får bygga ut nedströms, hotar de med att någon ombyggnad och effektivisering inte kommer att ske. Från ansvarigt regeringshåll framförs att det inte går att tvinga ett vattenkraftsbolag till ombyggnad och effektivisering. Men mot bakgrund av handlande borde lagstiftningen ändras så att kraftbolag kan tvingas anpassa sig till samhällets energi- och miljöpolitik vid äventyr att i annat fall förlora nyttjanderätten till den aktuella forsen. har till vattenkraftsberedningen redovisat att i stort sett alla vattenkraftsprojekt /kWh är så lönsamma att man är beredd att genomföra dessa. ombyggnad på befintlig plats ligger inom denna kostnadsram. I flera fall är berett att gå betydligt högre i investeringskostnad. Det förefaller därför mycket sannolikt att skulle satsa på en effektivisering av kraftverk om man fick ta över kraftverket. Ett sådant ägarbyte överensstämmer också med de löften som linje 2 gav inför folkomröstningen om kärnkraften, nämligen att samhället skulle ha ett huvudansvar för elproduktionen och att tillkommande kraftproduktion skall ägas av stat eller kommun. Regeringen bör således ta upp förhandlingar med om förutsättningarna för att överföra kraftverk till . Med hänvisning till ovanstående föreslås att hos regeringen hemställer om att ta upp förhandlingar med i syfte att överföra kraftverk till .
mot · G8021096 · 1985-01-18 00:00:00 — Motion 1984/85:1096 m. fl. Förutsättningarna för ökad produktion av biobränsle är mycket goda i . Energipolitiken bör utformas så att dessa förutsättningar utnyttjas maximalt. Råvarutillgången i länet i form av torv, skogsbränsle och halm är god. Torvutvinning kan i många områden ske i stor skala utan konflikt med naturvårdens intressen. Även s. k. låghumifierad torv kan numera användas genom den tekniska utveckling som skett. Tillgång på skogsråvara och halm för energiändamål beräknas till 1 miljon m3 resp. . Pkförädlingssidan har många anläggningar byggts upp i länet . De viktigaste är följande: - LC Energibriketter (träbrikettfabrik i ) - Metodica (produktion av flis med mobila maskiner) - Kinneflis (flisproduktion i ) - kontorsmöbler (träbriketter) - Svenska (planerad torvbrytning i ) - Mindre halmbrikettillverkare (tre anläggningar) Fördelarna med ökad produktion av biobränsle kan sammanfattas enligt följande: - Ökad sysselsättning i råvaruled och förädlingsled samt inom transportsektorn - Miljöfördelar efter hand som förbrukningen av olja kan minskas ytterligare En förbättrad samordning av produktion, transporter och marknadsföring bör kunna ske i samarbete mellan de olika producenterna av biobränsle. En sådan samverkan skulle påtagligt öka slagkraften i sortimentsanpassning samt ge en rationell produktions- och transportapparat gentemot de större förbrukarna. En sådan regional samordning bör kunna utredas i samarbete mellan producenterna och stora potentiella kunder som , kommuner och större företag. Ett kundanpassat sortiment skulle genom rätta blandningar av olika biobränslen för skilda pannanläggningar och eldningstekniker och genom stora volymer ge kunderna möjlighet till omfattande och långsiktiga investeringar. Produktblandningar av storflis, småflis, torv, torvpulver, träbriketter, halm, vass, bark samt avfall från industrier och hushåll kan anpassas till olika storkunders ändamål. Det är alltså angeläget att utreda organisation, finansering, transporter och marknadsutveckling för biobränsleproduktion i regional samverkan i . För att finna formerna för en effektiv biobränslemarknad är det lämpligt att blir föremål för en pilotutredning. är ett lämpligt område för en sådan försöksverksamhet. Det är alltså angeläget att får i uppdrag att göra en sådan utredning. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts gällande biobränsleproduktion i . () ()
mot · G8021099 · 1985-01-23 00:00:00 — m. fl. Samordnad mineralletning i Bergslagen I Bergslagen finns ganska väl kartlagt vissa tillgångar på järnmalm. Sulfidmalmerna vet man också en del om, men fortfarande inte tillräckligt. Beträffande tillgångarna på legeringsmetaller och industrimineraler är kunskaperna helt otillräckliga. Intressanta områden är, förutom Bergslagen, södra , samt . Den s. k. mineraljakten i Norrlandsfondens regi har blivit en framgång i de nordligaste länen. Den har samlat ett stort intresse. Uppslag från mineraljakten har givit kännedom om några fyndigheter där brytning kan startas. Ett företag har redan kommit i gång, lerfyndigheten i . Mineraljakt pågår i , och , i stort sett efter samma modell som fondens. I vissa kommuner inom och pågår liknande verksamhet. Förutom att enskilda kan stimuleras ytterligare att delta i mineralletning kan nog fler åtgärder tänkas: mineralintressenter kan måhända anvisa vissa prospekteringsobjekt, det finns säkert en del objekt vilande. Ungdomar eller andra arbetssökande kan under sakkunnig handledning användas för markarbeten och liknande. För anrikning av malm i mindre kvantiteter har ett mellansvenskt företag utvecklat mobila anrikningsverk. Dessa har exporterats. Såvitt bekant finns inget sådant verk inom landet. Om ett dylikt verk funnes tillgängligt, skulle det kunna uthyras till olika små gruvprojekt. Såväl allmänhetens som vissa företags medverkan i mineralletning är lämplig. I Bergslagen finns flera geologer och bergsingenjörer, som kan organisera lämplig granskning. F. n. finns medel för en sådan mineralletning anvisade genom den s. k. Bergslagspropositionen. Det är måhända ändå lämpligt att redan nu tänka sig en fortsättning efter 1986, prospektering av malm är ju en långsiktig historia. Med stöd av det anförda hemställer vi att hos regeringen anhåller om åtgärder syftande till samordnad och intensifierad mineralletning i Bergslagen. () () () () () () () BO () ()
mot · G8021100 · 1985-01-23 00:00:00 — m. fl. Under punkt F 5 i proposition 1984/85:100, bilaga 14 Industridepartementet, äskas 218 milj. kr. till det s. k. . kommunisterna har på ett flertal områden inom den statliga verksamheten krävt ökade insatser under kommande budgetår. Det gäller kultur, barnomsorg, insatser mot arbetslösheten m. m. Som ett led i finansieringen av dessa ökade insatser föreslår vi också vissa besparingar inom andra avsnitt av statsbudgeten. Ett sådant avsnitt är Tele-X. Den här föreslagna utgiften framstår inte som socialt angelägen och torde inte ha någon positiv betydelse ur informations- och kultursynvinkel. Mot bakgrund av det anförda föreslås sålunda att beslutar avslå budgetpropositionens förslag om anslag med 218 milj. kr. under punkt F 5 i proposition 1984/85:100, bilaga 14. (vpk) PER (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G8021101 · 1985-01-18 00:00:00 — Utrikeshandelspolitiska och näringspolitiska åtgärder för att främja exporten av livsmedel Med stöd av vad som anförts i motion 1984/85:1090 av och hemställs 1. att hos regeringen anhåller om utrikeshandelspolitiska initiativ för att främja exporten av livsmedel i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om näringspolitiska åtgärder för att öka exporten av livsmedel. () ()
mot · G8021105 · 1985-01-22 00:00:00 — Motion 1984/85:1105 m. En hörselkonsulent vid länsarbetsnämnden i Handikapprörelsens företrädare för hörselskadade, , har i flera utredningar kunnat konstatera behovet av stöd för hörselskadade inom AMS förmedlingsverksamhet. Ca 350 000 hörselskadade är yrkesverksamma, varav 50 000 bär hörapparat. i med speciella resurser för hörselskadade, AMI-S hörsel, har i en rapport , Utprövning av nya verksamhetsformer för AMI-S hörsel, , konstaterat behovet av stödåtgärder för hörselskadade och därvid föreslagit att hörselkonsulenttjänster vid länsarbetsnämnderna inrättas i sex regioner; tjänster med enbart hörsel som specialbevakningsområde. Hörselskadade som skall ta steget ut i arbetslivet behöver stöd och hjälp av hörselkonsulent med arbetsförberedande, platsförmedlande och introducerande samt uppföljande insatser. Det är minst lika angeläget att hörselskadade i arbetslivet kan påräkna hjälp från hörselkonsulent i fråga om personligt stöd, tekniska hjälpmedel, omplacering m. m., bl. a. via anpassningsgrupp. De hörselskadade eleverna vid statens skola för vuxna i , SSVH, samt hörselskadade elever integrerade i grundskola, gymnasium och folkhögskola är i största behov av stödinsats från hörselkonsulent vid länsarbetsnämnd. Hörselskada är ett alltför komplicerande handikapp för att SYO-konsulenterna skall ha möjlighet att utan stöd av hörselkonsulent vid länsarbetsnämnderna kunna hjälpa den hörselskadade eleven. fattade beslut att inrätta ett riksgymnasium för hörselskadade i . De första eleverna kunde börja . De hörselskadade eleverna behöver stöd vid val av utbildningsväg, anskaffning av praktikplatser såväl på skol- som hemort, vid byte av utbildningsväg, vid studieavbrott samt vid diskussion om studiefinansiering. För att tillmötesgå de hörselskadade elevernas behov vid riksgymnasiet finner vi det angeläget att hörselkonsulent blir placerad i . Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av hörselkonsulent vid länsarbetsnämnden i . () ()
mot · G8021106 · 1985-01-22 00:00:00 — m. fl. Återinförande av statligt projekteringsbidrag Arbetsmarknadspolitiken har ställts på hårda prov. Arbetslösheten skulle ha varit ännu större om man inte hade gått in med kraftfulla arbetsmarknadspolitiska insatser. I är närmare 10 000 personer sysselsatta tack vare olika former av arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Det gäller arbetsmarknadsutbildning, beredskapsarbeten, ungdomslag m. m. Utan dessa insatser skulle läget på arbetsmarknaden i länet ha varit katastrofalt. För att hålla en hög beredskap för arbetsmarknadspolitiska insatser även framöver krävs en del förändringar. För det första anser vi att det s. k. projekteringsbidraget bör återinföras. De senaste årens insatser har tärt på framför allt kommunernas objektreserv. Den är nu för liten. Kommunernas ekonomi begränsar också möjligheterna att genomföra projekteringsinsatser som gör det möjligt att bygga upp en ny reserv av angelägna byggnadsobjekt som kan sättas in då arbetsmarknadsläget så kräver. Det är ett samhällsintresse att det finns en sådan reserv. Det är därför rimligt med ett statsbidrag för projektering av lämpliga objektreserver. För det andra ser vi det som angeläget att nya former prövas. På många områden skulle nya objekt kunna tas fram för beredskapsarbeten om man i förväg kunde garantera en viss kontinuitet i genomförandet. Det gäller på områden som kulturminnesvård, turism, skogsbruk m. m. För att få fram objekt på dessa områden krävs det ofta att man kan få fram någon form av garanti för att objekten kan genomföras före en viss tidpunkt. Den garantin kan inte lämnas nu eftersom beredskapsarbeten drivs på korta tider. Vi anser att länsarbetsnämnderna bör få möjlighet att ta fram större åtgärdspaket med lämpliga beredskapsobjekt i områden där man vet att det kommer att behövas beredskapsinsatser . Genomförandet av dessa paket skulle garanteras genom att pengar ställs till förfogande . En sådan paketteknik gör det möjligt att sätta in beredskapsmedlen på långsiktig utveckling av angelägna samhällsintressen. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna behovet av återinförande av statligt projekteringsbidrag, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att länsarbetsnämnderna bör ges uppgiften att ta fram åtgärdspaket, vars genomförande garanteras genom att pengar ställs till förfogande . () () () AXEL () () ()
mot · G8021107 · 1985-01-22 00:00:00 — Reglerna för beräkning av statliga traktamenten har blivit oerhört tillkrånglade. Strävan efter millimeterrättvisa har gjort att man runt om i landet sitter och räknar minuter för att få fram ett aktuellt traktamentsbelopp. Studerar man en statlig reseräkningsblankett förstår man att byråkratin verkligen blomstrar. kostar ifyllande, granskning, attestering och utanordning av en reseräkning mer än vad traktamentet uppgår till. Detta kan inte vara vettigt. Förenklade traktamentsbestämmelser måste införas. För endagars förrättningar borde det räcka med två olika belopp - halvt traktamente och mera än helt traktamente. Med dessa regler täcker man en resp. två hela måltider samt en resp. två kaffepauser. När det gäller nattraktamente är detta satt till ett löjligt lågt belopp, varför i praktiken alla får ersättning för faktisk kostnad på hotell mot räkning. Att detta blir oerhört kostsamt för staten är uppenbart. Skulle nattraktamentet i stället sättas på en rimlig nivå motsvarande ett enklare rum (kr.) skulle många tjänsteförrättande välja ett billigare alternativ. Risken är då att någon kan ordna sitt nattkvarter hos släktingar eller goda vänner, protesterar någon säkert. Detta är naturligtvis bara ett utslag av den berömda svenska avundsjukan. Det kostar säkert även en del att ordna rum på egen hand. Resor, lakan, presenter osv. får då bestridas av det utgående nattraktamentet. Skulle det bli några kronor över kan ju inte detta vara ett alltför stort problem. Staten har gjort en bra affär och kanske kommit undan med mer än hälften av vad hotellrumsräkningen hade belöpt sig till. skulle naturligtvis de som så önskar få rätt att bo på hotell och bli ersatta som mot räkning. Kommuner, landsting, organisationer och många privata företag följer de statliga traktamentsbestämmelserna. Detta gör att en omläggning av traktamentsbestämmelserna enligt förslaget ovan skulle medföra stora besparingar. Med hänvisning till vad i motionen framhållits om förenklingar av de statliga traktamentsbestämmelserna hemställs att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts angående ändrade statliga traktamentsbestämmelser.
mot · G8021110 · 1985-01-10 00:00:00 — Förtidspensionering i företagens regi Det var tidigare inom svenskt näringsliv mycket vanligt att arbetstagare, som i arbetet utsatts för yrkesskador och förslitningar under återstående arbetstid tilldelades lättare arbetsuppgift med bevarade löneförmåner. Särskilt inom utsatta industrier, såsom varvsindustrin, förekom att varvsarbetare överfördes till särskilda servicelag som arbetade med byggnadsunderhåll, reparationer, servicearbete och inomhusarbete. Dessa tjänster, som alltså icke bidrog i egentlig mening till företagens produktion utan mera till företagens värdebevarande ansträngningar, kan ses såsom en form av förtidspensionering i företagens regi. Trots att stora ansträngningar genomförts för att lindra skador på arbetstagare, som är nödsakade att arbeta i hårda arbetsmiljöer, förekommer alltjämt yrkesgrupper inom näringslivet som utsätts för förslitning och som därför numera ofta förtidspensioneras inom ramen för det allmänna försäkringssystemet. Förtidspensionering i motsvarande form medför mycket ofta sociala problem. Det är därför angeläget att finna former för en förtidspensionering i företagens regi av det slag som förut förekom inom svenskt näringsliv. För att nå detta mål borde det genom ändringar i sociallagstiftningen öppnas möjligheter för arbetsgivare och den lokala arbetstagarorganisationen vid företaget att enas om att viss personal överförs till en särskild arbetstagarklass, som besparas tyngre arbetsuppgifter, mot att företagen erhåller kompensation i form av minskade arbetsgivaravgifter för att företagen påtar sig kostnaderna för denna faktiska förtidspensionering fram till ålderspensionering enligt det allmänna pensionssystemet. Med stöd av det anförda yrkar jag att hos regeringen hemställer om förslag rörande förtidspensionering av personal i företagens regi på sätt som i motionen anförts.
mot · G8021111 · 1985-01-23 00:00:00 — m. fl. Decentralisering till länsarbetsnämnderna av vissa beredskapsarbeten AMS bedriver vissa beredskapsarbeten i egen regi. F. n. är dessa organiserade i en central enhet på AMS och sju regionkontor med geografisk fördelning över hela landet. Varje objekt utgör en arbetsplats. Det administrativa arbetet har avvecklats från arbetsplatserna och överförts till regionkontoren. Arbetena sysselsätter f. n. främst arbetslösa med socialmedicinska arbetshandikapp, s. k. specialanvisade SA-arbeten; därutöver förekommer arbeten för äldre lokalt bunden arbetskraft främst i Norrlandslänen. Behovet av fortsatta insatser för främst SA-arbeten är stort. Ett överförande av dessa arbeten till andra huvudmän är inte rationellt. har genom sin organisation för egenregiverksamhet byggt upp och vidareutbildat en organisation med unik kompetens, vilken bör tillvaratas för bedrivande av verksamhet för de utslagna anvisade människor som verksamheten sysselsätter. AMS är föremål för förändringar. skall komma med sina förslag, som AMS genomför förändringar i sin egen verksamhet. talas det mycket om främmande verksamheter inom AMS som skall bort och därför är det viktigt att slå fast att egenregiverksamheten med främst SA-arbeten skall fortgå under AMS huvudmannaskap. Däremot bör den nuvarande organisationen med regionkontorsmodellen avvecklas och i stället bör verksamheten decentraliseras. Resurserna bör i form av personal och utrustning överföras till länsarbetsnämnderna (). Egenregiverksamhetens unika kompetens och inriktning mot social rehabilitering med helhetsperspektivet på människan - arbete, bostad och vårdande insatser - finns kvar inom AMS ram. Med hänvisning till det anförda föreslås att uttalar sig för att AMS egenregiverksamhet decentraliseras till länsarbetsnämnderna () enligt vad i motionen anförs. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G8021112 · 1985-01-23 00:00:00 — Försök med sex timmars arbetsdag i Sex timmars arbetsdag för alla med bibehållen lön är ett krav som kommunisterna fört fram . I en annan riksdagsmotion aktualiserar vi förslaget även vid detta . En reform om sex timmars arbetsdag motiveras främst ur social och jämställdhetssynpunkt. Sextimmarsdagen innebär framför allt att barnen får möjlighet att träffa sina pappor mer än , att alla deltidsarbetande kvinnor får högre lön, att alla får möjlighet att delta i fackligt och politiskt arbete samt att vi får förutsättningar för ett mera jämlikt ansvarstagande mellan man och kvinna för barn, hem och hushållsarbete. Men självklart har sextimmarsdagen också sysselsättningspolitiska effekter: Om t. ex. alla heltidsarbetande i jobbar sex i stället ger detta teoretiskt utrymme för ett antal nya heltidsjobb i länet. Eftersom det pågår en diskussion om olika konsekvenser för samhällsverksamheten m. m. i samband med genomförandet av sextimmarsdagen skulle en försöksverksamhet i ett län kunna genomföras. Genom praktisk försöksverksamhet på uppdrag av och i regi av sekretariatet för framtidsstudier kan resultaten beträffande sysselsättning, ekonomi, barnomsorg, produktivitet, facklig och politisk aktivitet etc. utvärderas efter en försöksperiod på exempelvis . Med åberopande av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om som försökslän för sextimmarsdagen.
mot · G8021113 · 1985-01-23 00:00:00 — och kurser för arbetslösa ungdomar Folkhögskolorna har haft kurser för arbetslösa ungdomar som internatkurser eller kurser förlagda utanför skolan. Dessa kurser har fått ett mycket positivt mottagande av de elever som deltagit i kurserna. Kommuner och fackliga organisationer har också givit goda vitsord. Trots att kurstiden endast omfattat så har den varit till stor hjälp för ungdomarna såväl när det gällt att få ett ordinarie arbete som fortsatta studier. Vad som särskilt skall uppmärksammas är att kurserna vänder sig till de ungdomar som har sämst möjligheter att hävda sig i samhället. Många har bristfällig utbildning bakom sig. Man har med dessa kurser lyckats få deltagare som bäst behöver samhällets stöd för att motverka problem som arbetslösheten ger upphov till. Tyvärr har statsmakterna ansett att folkhögskolorna inte skall tilldelas några extraresurser som vid tidigare tillfällen då tillkommit. Detta innebär fortsättningsvis att endast för arbetslös ungdom finns disponibla för alla folkhögskolor. Detta betyder att folkhögskolorna kraftigt måse begränsa denna form av kurser trots att behovet vida överträffar den resurs som tilldelats. Enligt vår mening borde det finnas utrymme för en fortsatt tilldelning motsvarande . Detta skulle kunna ske om folkhögskolorna finge del av medel från anslag för arbetsmarknadspolitiska åtgärder för arbetslösa ungdomar. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av folkhögskolekurser för arbetslösa ungdomar.
mot · G8021115 · 1985-01-23 00:00:00 — Motion 1984/85:1115 m. fl. Förhandlingarna enligt medbestämmandelagen i Drygt har gått sedan de anställdas medbestämmande i fråga om regeringsärenden fick en ny och mer byråkratisk utformning i lagar och avtal. Information och förhandlingar beträffande regeringsärenden har fått en betydande omfattning. Omkring 2 500 regeringsbeslut blir föremål för åtgärder från förhandlingsrådets sida. Detta innebär att förhandling eller information äger rum i ungefär vart tionde regeringsärende. Verksamheten sysselsätter f. n. en myndighet med en årlig kostnad av drygt 2 milj. kr. För staten tillkommer de resurser i fråga om personal m. m. som tas i anspråk för informations- och förhandlingsverksamheten från departementens sida. Mot denna bakgrund vill vi ifrågasätta om de insatser i form av tid och resurser som görs står i proportion till de uppnådda resultaten. Viktigare är emellertid effekterna ur den politiska demokratins synpunkt. För det första innebär denna ordning att ett åläggande att förhandla med personalorganisationer läggs in som ett moment i en politisk beslutsprocess. För det andra sker förhandlingarna på ett så sent stadium av beslutsprocessen att vad parterna förhandlar om i verkligheten är regeringens slutliga ståndpunkt. Enligt vår mening finns det framför allt av principiella skäl anledning att avskaffa den nuvarande formaliserade förhandlings- och informationsverksamheten i fråga om regeringsärenden. Personalorganisationernas synpunkter kan på sätt som skedde komma regeringen till del genom remissvar och under beredningsprocessen. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi att beslutar att hos regeringen begära förslag om förändring av förhandlings- och informationsverksamheten inom i enlighet med vad som anförts i motionen. () () ()