mot · G902204 · 1985-11-25 00:00:00 — Motion till 1985/86:204 m. fl. Skärpta avgasreningskrav för personbilar, m. m. 1985/86:61) Ett av våra allvarligaste miljöproblem är den pågående försurningen av mark, luft och vatten. Förbränning av t. ex. kol och olja medför bl. a. förorenande utsläpp av kväveoxider och svaveldioxider med en mycket kraftig påverkan på miljön som följd. Mot bakgrund av den alltmer försurade miljön måste åtgärder sättas in omgående för att begränsa försurningens orsaker. Kunskaperna är tillräckliga för att de förorenande utsläppen genom olika åtgärder skall kunna minskas. Det är emellertid lika viktigt att forskningen kring försurningens orsaker och effekter intensifieras så att kommande åtgärder kan sättas in på ett alltmer underbyggt och effektivt sätt. Kväveoxidernas roll för försurningen förväntas öka och snara insatser måste göras för att nedbringa dessa utsläpp. I annat fall är risken uppenbar att de positiva effekterna av nedgången i svavelutsläppen omintetgörs. Bilavgaserna innehåller bl. a. försurande kväveoxider. Bilismen svarar för en mycket stor del av utsläppen av kväveoxider och är den dominerande källan till luftföroreningarna i våra tätorter. Åtgärder för att få till stånd en effektiv rening av bilavgaserna måste därför vidtas så snabbt som möjligt. Internationellt är redan en utveckling i gång och skilda typer av åtgärder har vidtagits av ett flertal länder. I har presenterats en mängd förslag som syftat till att minska kväveoxidutsläppen. Något konkret förslag kunde regeringen ändå inte prestera vid sin presentation av programmet mot luftföroreningar och försurning (proposition 1984/ 85:127). Regeringens avsikt var att införandet av en effektivare avgasrening helt skulle anpassas till händelseutvecklingen inom EG-området. Från sida kritiserade vi regeringens passivitet, och jordbruksutskottet underströk vid sin behandling av förslaget vikten av att en skärpning av avgasreglerna genomförs oavsett om det inom EG införs sådana regler eller inte (JoU 1984/85:28). Vi vill på nytt från sida understryka nödvändigheten av att fattar de beslut som krävs för att få till stånd en effektiv avgasrening och inte låter dessa beslut vara beroende av utvecklingen inom EG. En skärpning av kraven på rening av bilavgaserna förutsätter också en bra reningsteknik. Vad beträffar bensindrivna fordon finns en användbar teknik - s. k. katalytisk rening - men då krävs också blyfri bensin. Då det gäller dieseldrivna fordon finns ingen fullgod teknisk lösning, och reningskraven för dessa fordon kan inte införas lika snabbt. Ett alternativ för dieselfordon kan vara en övergång till andra drivmedel, t. ex. etanol eller gas. Vi vill dock i detta sammanhang understryka vikten av att någon låsning till en speciell teknik inte sker. Katalytisk rening är, enligt de flesta experter, den nu bästa kända tekniken. Denna har dock ifrågasatts, och andra tekniker för rening har presenterats. Vid en skärpning av avgasreningskraven får därför användning av andra tekniker än katalytisk avgasrening inte a priori uteslutas. Vilken teknik som än används måste dock kravet på skärpt avgasrening ställas på alla personbilar oavsett storlek som inregistreras i . Handlingsprogram för rening av bilavgaser I samband med att regeringen lade sitt program mot luftföroreningar, presenterade vi från sida ett konkret handlingsprogram för att komma till rätta med de förorenande bilavgaserna (mot. 1984/85:2894). Vi har dessutom i annat sammanhang lagt förslag som syftar till att få i gång en omfattande svensk etanolproduktion. En låginblandning av etanol skulle - förutom positiva miljöeffekter - kunna ge förutsättningar för en inhemsk drivmedelsproduktion med nya arbetstillfällen, ökad försörjningstrygghet och ett effektivt utnyttjande av resurser från jordbruket som följd. majoritet avvisade dock våra förslag, varför vi nu i tillämpliga delar aktualiserar dessa. Avsikten från regeringens sida har varit att presentera ett förslag till bilavgaslag. Ett förslag till ny lag har också remitterats till lagrådet, vars granskning av förslaget resulterade i en förödande kritik av lagens tekniska uppbyggnad. Lagrådet anföfde bl. a. att allvarliga invändningar måste resas mot förslaget till bilavgaslag från lagtekniska och principiella synpunkter. De brister som föreligger hänger delvis samman med att de olika problem som måste lösas ännu inte har hunnit klarläggas tillräckligt för att man skall ha underlag för att utforma tillfredsställande lagregler. Lagrådet konstaterar också att förslaget till lag har blivit en mellanform mellan en ramlag och en bemyndigandelag. Det följer en vanlig lags uppställning och disposition men innehåller knappast någon materiell reglering med en vilseledande lagtext som följd. Lagrådet slår fast att lagförslaget inte, som avsett var, ger uttryck för att skärpta krav åsyftas först fr. o. m. Annat kan inte utläsas ur lagtexten än att både sanktionsavgifter och förelägganden mot 5 tillverkare m. fl. skall kunna föreskrivas även då det gäller äldre fordon. Lagtexten gör ingen skillnad mellan olika typer av bilar och utesluter därmed inte lastbilar, bussar osv. Lagrådet sammanfattar: Den lagstiftningsteknik som använts kan enligt lagrådets mening inte godtas. Inriktningen bör i stället vara att stifta en ramlag i egentlig bemärkelse, med grundläggande normer som är någorlunda klara och begränsade i enlighet med regeringens berörda principuttalande. Om det inte anses möjligt att nu åstadkomma ett tillfredsställande mått av precision bör man tills vidare avstå från lagstiftning. Det är synnerligen förvånande att regeringen presenterar ett sådant lagtekniskt bristfälligt förslag med tanke på att behovet av en ny lagstiftning varit känt . Lagrådets kritik har tvingat regeringen att såväl låta överarbeta som företa en förnyad lagrådsgranskning av förslaget. Detta innebär att den nu föreliggande propositionen enbart tar upp frågan om skärpta avgasreningskrav resp. åtgärder för att främja införande av blyfri bensin. Regeringens bristande förmåga att presentera ett hållbart förslag till ny bilavgaslag är ytterligare ett exempel på regeringens summariska behandling av miljöfrågor. Hanteringen av frågan om skärpta avgasreningskrav är betecknande för den brist på handlingskraft som har präglat den socialdemokratiska regeringens miljöpolitik. Man har lyckats förhala besluten på ett synnerligen beklagligt sätt och därmed låtit de försurande kväveoxidutsläppen fortgå i oförminskad omfattning. Med anledning av den ombildning av regeringen som ägt rum, vilken bl. a. inneburit att en särskild miljöminister utsetts, vill vi dock uttrycka en förhoppning att miljöfrågorna framöver skall få en mer central roll i regeringens arbete än med mer genomarbetade och bättre förberedda förslag inom miljöområdet än det nu så kritiserade förslaget till ny bilavgaslag som följd. Propositionens konkreta förslag innebär att avgasreningskrav som motsvarar de federala kraven i införs i frivilligt års bilmodeller och obligatoriskt fr. o. m. Blyfri bensin skall successivt införas vid bensinstationerna . Fr. o. m. skall det enligt propositionen vara förbjudet att sälja blyad bensin vid tankställen med mer än en pump om inte blyfri bensin tillhandahålls. Vidare föreslås en differentiering av bensinskatten innebärande att skatten på blyfri bensin blir lägre för blyfri bensin i jämförelse med blyad bensin. Ett förslag om differentiering av bilaccisen aviseras. program för rening av bilavgaser Från sida föreslog vi, i samband med behandlingen av proposition 1984/85:127 , att obligatorisk avgasrening motsvarande de federala kraven i skulle införas fr. o. m. Med hänsyn till tidsutdräkten för beslut och regeringens agerande i avgasreningsfrågan bedömer vi att detta förslag är möjligt att genomföra. Vi anser däremot att en förskjutning inte kan accepteras. Katalytisk avgasrening eller annan likvärdig teknik för rening av avgaser motsvarande de tekniska kraven i bör därför vara Mot. obligatorisk för alla personbilar av modell och . kraven på rening av avgaser från tunga dieselfordon, motsvarande de federala kraven i , bör sådan rening vara obligatorisk fr. o. m. modeller med hänsyn till behovet av att ytterligare utveckla de tekniska lösningarna för reningen av dieselfordon. Kostnader och effekter för införande av de s. k. Kalifornienkraven bör utredas. Regeringens hantering av bilavgasfrågan har således medfört att gått förlorat i arbetet för att komma till rätta med de försurande utsläppen av kväveoxider. Regeringens förslag om differentierade skattesatser för blyad resp. oblyad bensin är ett resultat av de beslut som fattade i strid med regeringens dåvarande förslag (SkU 1984/85:50). Det kan emellertid ifrågasättas om storleken i den föreslagna differentieringen av bensinskatten mellan blyad och blyfri bensin är tillräcklig för att få till stånd en snabb introduktion av blyfri bensin, vilket är förutsättning för användningen av katalytisk avgasrening eller annan likvärdig reningsteknik. Differensen mellan blyad och oblyad bensin bör därför tills vidare vara /liter. Vi anser i likhet med regeringen att förändringen av skattesatserna bör vara statsfinansiellt neutral, vilket enligt vår bedömning innebär att skatten bör höjas med /liter för blyad bensin resp. sänkas med /liter för blyfri bensin från . Vi vill vidare i detta sammanhang understryka vikten av att stöd till bensinstationer i glesbygd utgår, så att nödvändig komplettering av tankställen med bara en pump kan ske. I annat fall riskeras att avstånden mellan stationer som tillhandahåller blyfri bensin blir långa. Vi har från sida krävt att det s. k. länsanslaget kraftigt skall förstärkas för innevarande budgetår. Vid fördelningen av dessa medel till länsstyrelserna bör SIND väga in behovet av stöd för att säkra tillgången på blyfri bensin i glesbygden. Borttagandet av blyet i bensinen är en förutsättning för införande av katalytisk rening. Bly har en oktanhöjande effekt. Detta innebär att när blyet tas bort måste bensinkvaliteten förbättras antingen genom en längre gående raffinering eller genom tillsats av andra oktanhöjande komponenter. Bland de alternativa komponenter som står till buds är det främst MBTE och etanol som är aktuella. Tillgången på MBTE är emellertid begränsad och vid en ökande efterfrågan på blyfri bensin kommer möjligheterna att utnyttja MBTE som oktanhöjande komponent att minska genom det stigande pris den begränsade tillgången av MBTE kan förväntas leda till. I detta läge förbättras konkurrenskraften för etanol som oktanhöjande komponent, och inblandning av etanol i motorbensin blir det ekonomiskt mest fördelaktiga. Det är därför enligt vår mening nödvändigt att vi så snabbt som möjligt vidtar erforderliga förberedelser för en inblandning av etanol i motorbensin. Produktionen av etanol vid försöksanläggningen i har givit kunskap och erfarenhet som möjliggör att nästa steg i utvecklingen kan tas byggande av en fullskaleanläggning. Det är nödvändigt att nu fatta beslut om satsning på en första fullskaleanläggning för att därmed få förutsättningar för en omfattande etanolproduktion . Satsningen på en första 7 fullskaleanläggning kommer dock att kräva fortsatt forsknings- och utveck- jyf0{ 1985/86-204 lingsarbete och förutsätter att staten kan ge visst stöd för detta arbete. Introduktionen av etanol på den svenska drivmedelsmarknaden bör i övrigt stimuleras genom att etanol producerad av inhemsk råvara blir skattefri. Dessa åtgärder torde kunna ge en ekonomisk bas för en omfattande produktion av svensk etanol. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar anta det program för rening av bilavgaser som redovisas i motionen innebärande att 1. katalytisk avgasrening eller annan likvärdig teknik för rening av bilavgaser motsvarande de federala kraven i skall vara obligatorisk för alla personbilar av modell och senare resp. fr. o. m. modell för tunga dieselfordon, 2. kostnader och effekter vid införande av de s. k. Kalifornienkraven utreds, 3. skatten på blyfri bensin skall vara /liter lägre än skatt på blyad bensin fr. o. m. i enlighet med vad som anförs i motionen, 4. hos regeringen begär initiativ i syfte att få i gång byggande av en fullskaleanläggning för produktion av etanol baserad på inhemsk råvara, 5. etanol producerad på inhemsk råvara befrias från skatt. () () () () ()