mot · G8022262 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. 1 Definition av begreppet korrosion Korrosion innebär en reaktion mellan ett material (t. ex. metall, plast eller keram) och den omgivande miljön. Korrosion leder ofta till skada på materialet eller miljön eller till en funktionsstörning hos det system där materialet ingår. Mest känd är stålets korrosion som vanligen kallas rostning. Korrosionen orsakar samhället mycket stora och kostsamma skador. I industriländerna beräknas den totala korrosionskostnaden uppgå till av bruttonationalprodukten, dvs. för del ca . Härav hade, enligt uppskattning, ca kunnat sparas enbart genom utnyttjande av befintligt kunnande. Korrosionsskadorna innebär förstöring av naturresurser; material som förstörts genom korrosion kan ofta inte återvinnas och i de fall det kan återvinnas är detta förenat med energiförbrukning. Andra allvarliga konsekvenser av korrosionen är de funktionsstörningar som blir följden. Några exempel må belysa korrosionsskadornas betydelse. fiilkorrosionen har beräknats medföra kostnader på ca för det svenska bilbeståndet; detta omfattar ca 3,5 miljoner personbilar med ett kapitalvärde av ca . Nämnda kostnader avser bl. a. karossens värdeminskning genom korrosion, byte av rostskadade avgassystem och bromsrör samt korrosionsskyddsåtgärder. har främst korrosionen på personbilar ägnats uppmärksamhet. Korrosionen hos tyngre fordon som bussar och lastbilar är emellertid också i behov av FoU-insatser. 2.2 Korrosion på jordförlagda konstruktioner o Vatten- och avloppsledningar (VA-ledningar) av stål och gjutjärn. Det befintliga nätet omfattar en rörlängd av . Livslängden kan variera och bestäms i hög grad av den utvändiga korrosionen, som främst är av typ gropfrätning. Totalt förloras av den årliga renvattenproduktionen (950 milj. m3) till stor del på grund av genomfrätningar. Vid några katastroftillfällen har hela samhällen 1 1984/85. ställts utan vattenförsörjning på grund av läckage orsakat av korrosion, t. ex. . Renoveringskostnaderna till följd av korrosionsskador har uppskattats till för hela landet; hela ledningssystemet representerar ett värde av . Vid projektering av nya VA-ledningar är det därför viktigt att söka bedöma korrosionsrisken i aktuella jordar och där så behövs vidta lämpliga skyddsåtgärder från början, o Ledningar för naturgas byggs i och en utbyggnad utmed är planerad. Eventuellt kommer senare ett rörnät från norra att byggas. Genomfrätning kan inte tolereras i dessa rörledningar på grund av brand- och explosionsrisk. Därför ställer man höga krav på korrosionsskyddets säkerhet, o Blvmantlade telekablar. har blymantlad telekabel förlagd i jord. Reparationskostnaderna för korrosionsskador på dessa är ca 40 milj. kr. 1 finns ca 140 000 jordförlagda villatankar för olja och närmare 10 000 tankar för bensin och oljor vid bensinstationer. Dessa tankar måste enligt sprängämneskommissionens föreskrifter korrosionsskyddas för att miljöförstöring till följd av läckage skall undvikas. o Kraftledningsstolpars stålfundament inkl. stag. 1 finns ca 40 000 kraftledningsstolpar med fundament av varmförzinkat stål. Utöver de stora direkta kostnaderna för reparation av korrosionsskadade stolpfundament och stag kan ett av korrosion orsakat stolphaveri i en högspänningsledning medföra drastiska störningar i landets elförsörjning, o Vägtrummor av stålplåt finns i landet till ett antal 100 000150 000, de flesta varmförzinkade. Reparationskostnaderna för korrosionsskador på dessa beräknas vara av storleksordningen 100 milj. kr. 2.3 Korrosion till följd av miljöförsurningen på konstruktioner i luft, vatten och jord Konstruktioner i luft påverkas främst av svaveldioxidemissioner i den närmaste omgivningen. Bland material som angrips kan nämnas: Detta är vårt vanligaste konstruktionsmaterial med omfattande användning för byggnader, ledningsstolpar m. m. o Förzinkat stål. Av intresse är att på korrosionsinstitutets provningsstation i korrosionshastigheten hos zink har minskat från 4pm/år till under 2 pm/år , detta tack vare att man byggt ut fjärrvärmenätet och koncentrerat eldningen till värmecentraler med höga skorstenar och övergått till eldningsolja med lägre svavelhalt. o Kalksten och kalkbunden sandsten. Dessa material förekommer ofta i monumentalbyggnader och skulpturer med stort kulturellt värde. i i har korrosionen av kalksten visat sig vara nästan sju gånger större än på i lantatmosfär, sannolikt till följd av lokala svaveldioxidutsläpp i förra fallet. Ett samnordiskt projekt har startats bl. a. för ekonomisk analys av svaveldioxidutsläppens inverkan på den atmosfäriska korrosionen. Uppskattningsvis är kostnaderna för svaveldioxidbetingad korrosion i av storleksordningen 0,5 . Hur miljöförsurningen inverkar på korrosionen av konstruktioner i vatten och jord är ej klartlagt. Det är emellertid känt att svaveldioxid och kväveoxider härrörande från emission på avlägsna platser utomlands kan inverka i detta fall. Med hänsyn till de jordförlagda konstruktionernas höga kapitalkostnader och de höga årskostnaderna för deras korrosion (se avsnitt 2.2) kan man befara att en försurning av vatten och jord skulle innebära drastiska kostnadsökningar. 2.4 Korrosion i kärnkraftsreaktorer Det är i högsta grad angeläget att korrosionsskador undviks i kärnkraftsreaktorer, främst ur säkerhetssynpunkt men även med hänsyn till ekonomin, eftersom reparationer såväl som driftsavbrott är mycket kostsamma i sådana fall. Detta belyses av att det byte av tre ånggeneratorer i , vilket beslutats på grund av spänningskorrosionssprickning i de gamla ånggeneratorerna, beräknats kosta exkl. kostnader för ersättningskraft. 2.5 Korrosion på elektronik Korrosion på elektronikutrustning är ett problem att uppmärksamma för framtiden. Elektroniken har ofta en styrfunktion i moderna tekniska anläggningar och dess betydelse väntas öka kraftigt . I allt större utsträckning används elektronik i korrosiv miljö, t. ex. i fabriker, i ladugårdar, i reningsverk, på offshore-plattformar. Vissa elektronikkomponenter är mycket känsliga för korrosion; ytterst tunna skikt av korrosionsprodukter kan sätta hela system ur spel. Detta kan i ogynnsamma fall få ödesdigra konsekvenser. Mot denna bakgrund är det angeläget att bygga upp kompetens på detta nya kunskapsområde till stöd för den snabbt expanderande elektronikindustrin i dess utvecklingsarbete. Inom industrin eftersträvar man slutning av olika processer för att minska utsläpp av föroreningar i vattendrag. Sådan systemslutning befaras leda till ökad korrosivitet hos processlösningar, varför man måste klarlägga och förebygga de korrosionsproblem som kan uppkomma. 1* 1984/85. 2.7 Korrosion på plast och gummi Korrosionsegenskaperna hos dessa material är inte så väl kända. Detta bidrar till en relativt stor osäkerhet hos konstruktörer vid bedömning av användbarheten med tanke på livslängd, haveririsk etc. för olika polymera material i korrosiva miljöer. Med bättre kunskaper om korrosionshärdigheten skulle man kunna utnyttja dessa i många avseenden fördelaktiga material i betydligt större omfattning. Få forskare i världen ägnar sig åt de polymera materialens korrosion. De pionjärinsatser som görs i är därför av särskilt intresse. 2.8 Korrosion på metaller i munhålan Metalliska material används i stor utsträckning för dentala restaurationer i munhålan. Fall av korrosion har därvid rapporterats, bl. a. det mycket omdiskuterade fenomenet oral galvanism, vars omfattning och natur ännu inte klarlagts. Därtill sker ett utbud av nya dentala material, vars korrosionshärdighet är mindre väl känd och behöver utvärderas. Dessa korrosionsfrågor berör en stor del av svenska folket. 3 Forskning, information och utbildning grundades korrosionsinstitutet, ett , information och utbildning. Institutet har två huvudmän; staten, representerad av styrelsen för teknisk utveckling, och , en sammanslutning av industrier och andra organisationer med intresse för korrosionsfrågor. Förutom korrosionsinstitutet finns ett antal andra institutioner med offentlig verksamhet på korrosionsområdet. De statliga bidragen till FoU-arbete på korrosionsområdet fördelas i huvudsak av styrelsen för teknisk utveckling, där följande anslagsutveckling för metallkorrosion ägt rum (beloppen i milj. Beloppen är ju ytterst begränsade i förhållande till de värden som står på spel. Därtill kommer att anslagsutvecklingen har en starkt minskande trend; /831984/85 var anslagsminskningen , om hänsyn tas till inflationen, och enligt budgeten /86 kommer minskningen att fortsätta. En så kraftig anslagsminskning under en följd av år kan befaras medföra en påtaglig kompetensförsämring på området. Högskoleundervisning på korrosionsområdet har bedrivits vid KTH inom professuren teknisk elektrokemi och korrosionslära under ledning av professor . Program I b, Teknikområden Program 2, Kunskapsutveckling 1982/83 1983/84 1984/85 1985/86 1,6 1,2 5,2 5,2 (?) 6,4 6,5 0,8 0,8 (?) 8,0 7,7 6,0 6,0 (?) det har även bedrivits vid CTH inom professuren oorganisk kemi under ledning av professor . Efter professor sjukpensionering har en referensgrupp, tillsatt av UHÄ, föreslagit att den nuvarande professurens namn ändras till kemisk teknologi, särskilt tillämpad elektrokemi. Även om korrosionslära fortfarande ingår i programmet kan ändringen befaras leda till en nedtrappning av undervisning och forskarutbildning på korrosionsområdet vid KTH. Detsamma kan befaras vid CTH, där professor nu endast tjänstgör av tiden och torde komma att lämna sin professur. Det är angeläget att de stora korrosionskostnaderna kan minskas och att driftstörningar genom korrosion kan undvikas i de avancerade tekniska anläggningar som utvecklas i det moderna samhället. Därför behöver svensk industri stöd i sitt utvecklingsarbete genom FoU över de korrosionsproblem som uppkommer då nya material tas i bruk i nyutvecklade konstruktioner för användning i miljöer som inte varit aktuella. Industrin behöver också anställa välutbildade korrosionstekniker. De talrika annonserna efter korrosionsspecialister indikerar otillräcklig tillgång på tekniker av denna kategori. Att täcka behoven genom anlitande av utländsk expertis torde medföra ett beroende som kommer att visa sig olämpligt. Om de svenska resurserna för forskning och utbildning på området en gång raserats, såsom nu tenderar ske, fordras ett mödosamt återuppbyggnadsarbete som kan ta decennier i anspråk. Med hänvisning till vad som ovan har redovisats hemställs* 1. att beslutar att ansluta sig till vad i motionen anförts om vikten av att vi i bibehåller och förbättrar kompetensen på korrosionsområdet, 2. att hos regeringen begär sådana initiativ som kan leda till en omfördelning av resurser i den omfattningen att det statliga bidraget till FoU-arbete på korrosionsområdet utgår med minst samma reala belopp som 1982/83. () () * Se även motion 1984/85:2263.