mot · G8022492 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. Reguljär utbildning i hantverksyrken Genom att regering och riksdag öppnat möjligheter för kommunerna att anordna lokalt arbetsmarknadsanknutna kurser har en ny typ av utbildningar, speciellt anpassade till hantverksyrken, kunnat sättas i gång. Detta har skapat helt nya förutsättningar att genomföra individuellt utformade men i klasser sammanhållna utbildningar. Sålunda kan nämnas att vid i inrättades 1982/83 en s. k. LA-kurs för hantverksyrken. Som framgår av en broschyr, Skola för hantverk, utgiven av SHIO-Familjeföretagen, har liknande kurser nu kommit i gång i sju gymnasieskolor. Flera kurser av denna typ förbereds för start . De preliminära utvärderingar som gjorts av denna nya utbildningsform har varit klart positiva. Utbildningen är tvåårig och omfattar i regel en dags skolförlagd undervisning och fyra dagars praktisk utbildning hos hantverksmästare eller annat företag eller institution. I regel placeras en elev i varje företag. Utbildningen följer motsvarande kursplan i andra yrkesinriktade tvååriga utbildningar. Eleverna tillförsäkras således undervisning i svenska, arbetslivsorientering, gymnastik och tillvalsämnen. Vid i sker utbildningen enligt en annan modell; eleverna tillbringar där huvuddelen av första året i skolan och får allmänna grundkunskaper om olika hantverkstekniker. Det andra årets utbildning har formen av inbyggd, i huvudsak företagsförlagd utbildning. Den nya formen av hantverksutbildning har fått ett gott mottagande bland elever, skolor och företag. uttalas från flera håll önskemål om att den tvååriga utbildningen skall kunna byggas på med ett frivilligt tredje år. beslöt 1984 att avskaffa det hittillsvarande statsbidraget till s. k. färdigutbildning inom gymnasial lärlingsutbildning. Detta är beklagligt bl. a. med hänsyn till den nu aktuella utbildningsformen. Om statsbidrag till färdigutbildning skulle vara möjligt att erhålla, kunde nämligen detta bidrag användas för det tredje utbildningsåret. När så inte är fallet återstår möjligheten att genomföra utbildningen i form av högre specialkurs. Enligt uttalade önskemål bör utbildningen innefatta mer av företagsekonomi med tanke på att flera ungdomar kan tänkas vilja starta egna företag. Även för elever som avser att vara anställda i små företag är det till fördel att de under utbildningen fått en god orientering om ekonomiska förhållanden inom företagen. För yrken som har inriktning mot konsthantverk uttalas önskemål om att utbildningen, i varje fall påbyggnadsutbildningen, skall innefatta konst- och stilhistoria. Enligt vår uppfattning bör den nya formen av hantverksutbildning nu kunna föras in inom gymnasieskolan som en reguljär utbildning. Utbildningen bör som nämnts också kunna ske . Många ungdomar har sökt sig till dessa utbildningar och den nuvarande utbildningskapaciteten svarar inte mot intresset och mot de olika hantverksyrkenas behov. Vi ser denna utbildningsform som en konstruktiv åtgärd för att skapa utbildning i yrken som eljest riskerar att försvinna. Därför bör utbildningen stödjas i olika former. Det skulle vara önskvärt att medel kunde tillföras skolorna för att utarbeta kursmaterial, kompendier eller dylika läromedel, eftersom det i många yrken helt saknas skriftlig dokumentation på yrkeskunskaperna. En tänkbar möjlighet synes vara att () får resurser att hjälpa till på denna punkt. Under hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att i skrivelse till regeringen begär att utbildningen i hantverksyrken skall få formen av en reguljär utbildning inom gymnasieskolan. () ()