ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G8022466 · 1985-01-23 00:00:00 — Med ett blodprov kan man avgöra om någon har antikroppar mot HTLV-3. Förkortningen står för Human T Lymphotropic Virus, vilket betyder virus som angriper T-lymfocyter, ett slags vita blodkroppar som utgör en viktig del av infektionsförsvaret. Starka skäl talar för att detta virus i vissa fall kan ge AIDS. Den som har antikroppar mot HTLV-3 har utsatts för smittämnet. Att man är bärare av dessa antikroppar betyder inte att man har eller kommer att få AIDS. Men den som utsätts för upprepad HTLV-3-smitta löper ökad risk för svår immunbrist, AIDS. Detta innebär att en person som har antikroppar också kan vara smittsam. Svensk expertis inom infektionsmedicin anser att för att kunna förhindra en AIDS-epidemi i måste alla med HTLV-3-antikroppar t. v. betraktas som smittsamma. En framkomlig väg att nå de främsta riskgrupperna, homo- och bisexuella män, är att dessa erbjuds att anonymt och kostnadsfritt genom prov testa förekomst av antikroppar mot HTLV-3. Vid provtagningen kan förmodligen vårdpersonalen nå bäst resultat med direkt information om vad den misstänkt smittade skall göra för att skydda sig själv och andra. Utöver den direkta informationen måste även samhällets övriga informationsinsatser utökas. Skolan är viktig, det är inte ovanligt att ungdomar är osäkra på sin sexuella identitet, andra provar sig fram eventuellt av ungdomlig nyfikenhet. I detta utomordentligt allvarliga läge med risk för AIDS-epidemi, måste ungdomarna få en sakligt riktig information om risker och vilka råd som måste följas. Information och råd i dagspressen kan nå de bisexuella män som inte har kontakt med de homosexuellas organisationer eller besöker deras klubbar. Forskning rörande AIDS pågår världen över. Intill dess att läkarvetenskapen lyckats nå en effektiv behandling för dem som redan är smittade och vi får vaccin för dem som tillhör riskgrupperna, måste samhället snabbt öka insatserna för att sprida kunskap om smittvägar och lämpliga föreskrifter. En av uppgifter beträffande hälsoupplysning är att, på grundval av nationella och internationella rön om hälsorisker, prioritera viktiga områden för hälsoupplysningsarbetet. Mot bakgrund av de fakta som presenterats om riskerna för en AIDS-epidemi i bör detta område få mycket hög prioritet i hälsoupplysningsarbetet. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att enligt förslag i motionen skyndsamt öka informationen om AIDS, 2. att hos regeringen hemställer om ett i förhållande till regeringens förslag i proposition 1984/85:100, bilaga 7, E 16. Hälsoupplysning, höjt anslag med . MARGÖ (vpk) INGA (vpk)
mot · G8022468 · 1985-01-23 00:00:00 — Motion 1984/85:2468 Bevarande av byggnader på Vinga fyrplats Vinga, med fyr och båk, är utan jämförelse i det mest kända landmärket för världens alla sjöfarande. För hemvändande sjömän den första anblicken av , för utseglande sjömän den sista biten av svenskt land som sjunker bakom horisonten. Vinga har alltid tillhört . 1606 uppfördes båken och utnyttjas Vinga av lotsar. Många generationer fyrvaktare har bott där och tillsammans med lotsar och deras familjer fram till automatiseringens tidevarv där skapat en levande boplats längst ute i . Där gick i skola och där danades mången god . bor inga människor på ön. Fyren är helautomatisk och lotsarna bor i land. Lotsutkiken finns dock kvar och hamnen för lotsbåtarna. Vinga utgör en utkiks- och sjöräddningsplats för största lotsplats. Husen som bebotts av generationer svenskar hotar att förfalla. Denna kulturförstöring får inte ske. Statliga myndigheter känner inte sitt rätta ansvar. Därför har på privat initiativ bildats en sammanslutning - Winga Vänner. Den har sett som sin uppgift att skapa medel för att kunna upprusta och därmed bevara byggnaderna på Vinga. Med en bättre utbyggd hamn skulle Vinga kunna bli en för sjösporten efterlängtad och uppskattad hamn. Delar av befintlig bebyggelse skulle kunna utnyttjas för övernattning. I när det stora antalet fritidsbåtar skapar trängsel i hamnarna vore Vinga - i utbyggt skick - en tillgång och en attraktion. har meddelat Winga Vänner att de byggnader verket inte behöver för lotsar och för övervakning av sjöområdet skulle med dispositionsrätt kunna överlåtas till förening vars stadgar man kan godkänna. Naturvårdsfonden borde kunna medverka till att föreningen fick det stöd som detta berömvärda initiativ är värt. Med stöd av det anförda hemställer jag att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om Vinga fyr- och lotsplats. 1984/85 2468-2474 1 1984/85.
mot · G8022469 · 1985-01-23 00:00:00 — Ett fartygs- och varvsmuseum i har, i avvaktan på resultatet av ett pågående utredningsarbete, avslagit min motion om inrättande av ett varvsmuseum i . instämde i motionens syfte och underströk att tankarna på ett varvsmuseum är stimulerande för den fortsatta utvecklingen av svenskt museiväsende . ansåg, att planerna på ett varvsmuseum är intressanta och ligger väl i linje med de allmänna kulturpolitiska målen. Det finns ett s. k. fartygsmuseum vid i i anslutning till . Fyrskeppet , skutan , en flodspruta, en bogserbåt och en färja ingår. En arbetsgrupp, i vilken chefen för ingår, planerar att skapa ett framtida, levande museum bestående av både handels- och örlogsfartyg. Bland de tilltänkta fartygen finns den världsunika monitoren , den enda kvarvarande i sitt slag. Meningen är att återskapa litet av den miljö som fordom fanns i hamn och att insätta de olika fartygen i sina rätta perspektiv. Ett stuverimuseum i anslutning härtill är också planerat. En varvsutställning kan ordnas i fartyget . Därmed skulle man - ehuru i mycket blygsam skala - komma i gång med att bygga upp ett varvsmuseum i likhet med vad jag tidigare framfört i motionerna 1982/83:930 och 1983/84:1225. ges en möjlighet att i riktig miljö visa allt det som rör sjöfart. Ett kombinerat varvs- och fartygsmuseum som speglar en mycket viktig och levande näring borde äntligen kunna få del av de statliga medel som utgår till museiverksamhet på skilda håll i landet. Med stöd av det anförda hemställer jag att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett fartygs- och varvsmuseum i .
mot · G8022470 · 1985-01-24 00:00:00 — har intresset ökat för att bevara hantverkskunnandet i vid mening. Det har i olika sammanhang klart markerats att bevarandet av kunskaper och erfarenheter på det arbetets område är en angelägen kulturpolitisk fråga. Det av 1974 fastställda målet för den statliga kulturpolitiken har även relevans när det gäller att bevara det traditionella hantverket. Detta har bl. a. påpekats i den utredning, kallad Hantverk - Produktion med tradition, som publicerats av statens industriverk (SIND 1981:2). De åberopade synpunkterna återfinns i bilaga 1, där dåvarande intendent vid behandlat ämnet Det traditionella hantverkets situation och framtidsutsikter - en kulturfråga?. a. upp frågan om gränsdragningen mellan konst, konsthantverk, hantverk och hemslöjd. I denna utredning liksom i boken , författad av Bo och , belyses med en rad exempel behovet av särskilda åtgärder för att bevara ett traditionellt men i många yrken hotat hantverkskunnande. Ett av de förslag som förts fram i debatten om möjligheterna att rädda den kunskap om material, arbetsmetoder och hantverksteknik som finns hos en del äldre hantverksutövare är att inrätta någon form av kombinerade tjänster t. ex. mellan till museer knutna hantverkare, som kunde ha en deltidstjänst vid museerna och i övrigt hämta sin bärgning som självständigt arbetande hantverkare. En annan tanke är att inrätta någon form av stipendier, som skulle kunna utgöra en parallell till de inkomstgarantier för konstnärer som kan beviljas med anslag från (F 7. Inkomstgaranti för konstnärer). En annan möjlighet skulle kunna vara att vidga basen för det bidrag till konstnärer, som kan utgå enligt förordningen om bidrag till konstnärer (budgetpropositionen F 6. Bidrag till konstnärer). Enligt vår mening bör man undersöka om det är möjligt att inom de anslagsramar som står till konstnärsnämndens förfogande kunna lämna anslag även till konsthantverkare och hantverkare i övrigt, som innehar ett högt yrkeskunnande och stor yrkesskicklighet. Genom en bidragsgivning enligt samma regler som gäller för konstnärer skulle man därigenom trygga existensen för grupper av konsthantverkare och hantverkare. Under hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att uttalar sig för att även grupperna konsthantverkare och 1984/85:2470 4 hantverkare skall kunna erhålla bidrag under anslaget F 6. Bidrag till konstnärer. . () ()
mot · G8022472 · 1985-01-24 00:00:00 — i har funnits . Institutet har under de år som gått byggt upp en omfattande dokumentation i frågor som rör migrations- och minoritetspolitik i såväl som i andra länder. Institutet har också börjat bygga upp ett arkiv med brev, fotografier, manuskript av invandrare etc. Med det insamlade materialet som utgångspunkt bedriver institutet en omfattande informations- och upplysningsverksamhet kring invandrare och invandrarfrågor. Denna vänder sig såväl till svenskar som till invandrare på olika nivåer, till skolor, till universitet och till institutioner och personer inom det fria kulturlivet. Många av de skrifter som institutet publicerat är standardverk på ämnesområdet. Enligt uppgift anlitas institutets referensmaterial och information av allt fler både enskilda, organisationer och institutioner och fyller därmed enligt vår mening en viktig samhällsfunktion - utan att få något som helst regelbundet statligt stöd för just denna verksamhet. Man kan jämföra verksamhet på arkivsidan med den verksamhet som bedrivs av i och Arkiv för och finlandssvenskar i , vilka båda har regelbundet statligt stöd. är en sammanslutning av invandrare. Verksamheten bedrivs i hela landet. Den centrala organisationen är förlagd till där också och arkivet finns. är fristående och inte anslutet till någon bidragsberättigad huvudorganisation och är därmed hänvisat till att finansiera sin verksamhet genom ekonomiska insatser från medlemmarna och genom försäljning av skrifter. Vi anser det mycket angeläget att får ett årligt anslag för sin viktiga verksamhet. Enligt uppgifter kommer frågan att behandlas i den aviserade invandrarpolitiska propositionen. Eftersom den beräknas läggas först kan den inte behandlas av under vårriksdagen. Vi anser att anslag bör utgå fr. o. m. /86. I budgetproposition har under litt. upptagits ett anslag som Bidrag till särskilda kulturella ändamål. Av det totala anslaget disponerar regeringen . för övriga kulturella ändamål. Vi föreslår att av dessa medel beviljas anslag för sin dokumentations- och informationsverksamhet. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att uttalar att av disponibla medel under utbildningshuvud Bidrag till särskilda kulturella ändamål ett anslag på . bör beviljas arkiv- och dokumentationsverksamhet. () HANS NYHAGE (m) () (vpk)
mot · G8022474 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. Ersättning till författare, bildkonstnärer m. fl. De fria kulturarbetarna tillhör låginkomstgrupperna i samhället. Det är angeläget att inom ramen för tillgängliga ekonomiska resurser beakta deras situation. Staten bör bl. a. sträva efter att höja ersättningen för utnyttjandet av deras verk i takt med den allmänna arbetskostnadsutvecklingen i samhället. Biblioteksersättningen utgår för utlåning från folk- och skolbibliotek och är en gottgörelse till författare för utnyttjande av deras verk. Den i budgetpropositionen föreslagna uppräkningen ger författarna en lägre ersättning än den nivå som regeringen beräknar för löneutvecklingen. Biblioteksersättningen bör därför höjas med ytterligare till för hemlån av svenska originalverk och motsvarande höjning av övriga grundbelopp. Kostnaden för den här föreslagna höjningen (.) bör täckas genom omprioritering inom kulturbudgeten. Till konstnärer som ställer ut verk på de statliga museerna samt genom Riksutställningars, Svenska institutets och NUNSKU:s försorg utgår utställningsersättning. Sådan utgår däremot bara i vissa fall vid utställningar hos andra arrangörer. Frågan om en utställningsersättning har diskuterats . lade 1979 fram en utredning. Därför har berörda parter fört diskussioner om en lösning där anspråken på statligt stöd ligger på en genomförbar nivå. Förutsättningar bör nu finnas för en principöverenskommelse mellan företrädare för konstnärerna, utställningsarrangörerna och staten. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1.att beslutar att genom omfördelning av medel från anslaget G 15 (Litteraturstöd samt övriga ändamål inom litteraturoch folkbiblioteksområdet) till anslaget F 8 (Ersättning åt författare m.fl. för utlåning av deras verk genom bibliotek m.m.) i budgetpropositionens bilaga 10 höja biblioteksersättningen till författare med utöver vad som föreslagits i budgetpropositionen, 2. att beslutar att hos regeringen begära förslag till principöverenskommelse om utställningsersättning. () MAJ () minab/gotab 1985 79881
mot · G8022475 · 1985-01-25 00:00:00 — i , verksamt , är en riksinstitution kring svensk utvandrarhistoria och förhållandena bland svenskättlingarna i , och andra invandrarländer. Versamheten är inriktad på akademisk emigrationsforskning och s. k. lokalhistoria som hembygds- och släktforskning. Utvandringen till har varit den stora dokumentationen men intresset har dessutom riktats mot , , och . Dokumentationerna som gjorts har till allra största delen haft sitt stöd från olika stiftelser. Medlen har då varit anvisade för ett speciellt ändamål eller projekt. resurser som historisk faktabank vid planering av invandrarfrågor har resulterat i samarbete med invandrarverket. bibliotek med tyngdpunkt på migrationsfrågor och svenskar i utlandet, utgör största samlade forskningsbibliotek i migrationsfrågor. Eftersom åtskilliga tusen av de 28 000 volymerna inte återfinns på KB kan bibliotek anses vara av nationellt intresse. Institutets migrationshistoriska boksamlingar är fortfarande under stark tillväxt tack vare ett finmaskigt kontaktnät i och . /78 har regeringen förutom aktuella lönekostnader även beviljat ett driftsbidrag, i första hand till uppbyggnaden av samlingarna och expenser för arkivinventeringar och mikrofilmningar. Detta bidrag är en förutsättning för upprätthållandet av ambition att fungera som vår centrala forskningsinstitution kring utvandrarfrågor samt släktforskning och lokalhistoria med anknytning till migration. I statsbidraget preciseras emellertid ej hur mycket som avser icke-lönekostnader. Eftersom lönekostnaderna enligt allmänna tendenser ökat och anslaget ej justerats i relation till kostnadsutvecklingen har driftsbidraget kommit att minska oroväckande. Medan av 1978/statsanslag kunde användas för andra ändamål än löner blir över när aktuella personalkostnader avräknats från innevarande års anslag. Eftersom löpande driftsbidrag ej kan påräknas från annat håll och eftersom dessutom möjligheten att erhålla större fondanslag ter sig mindre än tidigare hotar den nuvarande utvecklingen institutets möjligheter att fullfölja sin vetenskapliga serviceinriktade målsättning. Det är därför betydelsefullt att det statliga anslaget förutom lönekostnaderna också ger utrymme för ett driftsbidrag. Med hänvisning till det anförda hemställs att anvisar ett med . förhöjt anslag till .
mot · G8022477 · 1985-01-25 00:00:00 — är ur många synpunkter ett intressant turistland. Det är därför viktigt att deltar i det internationella turistarbetet, som verkar för fri internationell rörlighet och därigenom bidrar till ekonomisk utveckling och till att stärka ländernas sociala och kulturella förbindelser. I den gamla internationella turistorganisationen ingick 99 fullvärdiga nationella medlemsorganisationer som inrättats eller erkänts av sina regeringar. var medlem där. Den nya mellanstatliga turistorganisationen vann laga kraft och ersatte IUOTO. Den har sitt huvudsäte i . är emellertid inte medlem av WTO, vilket är mycket förvånande. är medlem på regeringsnivå i speciella turistkommitté i . Genom Svenska turistrådet är medlem i European Commission (ETC) som är ett samarbetsorgan mellan de västeuropeiska staternas turistorganisationer. ETC är främst ett forum för gemensamma frågor inom marknadsföringens område när det gäller turism. WTO:s arbete är dock betydligt mer omfattande och den arbetar med alla frågor som kan vara av intresse för ett turistland. Jag framförde detta förslag i motion 1983. Motionen avslogs eftersom enligt KrU 1982/83:25 frågan om medlemskap i övervägdes i . Något resultat av detta övervägande har inte redovisats. Med hänvisning till ovanstående hemställs att begär att regeringen vidtar åtgärder för att förbereda medlemskap i .
mot · G8022478 · 1985-01-25 00:00:00 — och i Utbyggnad av museum I det tyvärr sista numret av den förträffliga tidningen utgiven av i och redovisar sina utbyggnadsplaner. Det är lokalbehovet först aktualiserades i en landstingsutredning. Lokalsituationen är mycket bekymmersam. har utvecklats kraftigt och det har fått nya arbetsuppgifter. Behovet av utbyggnad är stort. Fotoavdelningen flyttar ut eftersom yrkesinspektionen dömt ut de nuvarande lokalerna. behöver utrymme i museet för arbetslokaler och besökare. Just nu pågår på museet en utomordentlig utställning av gamla folkrörelsefanor från länet. Den har väckt stort intresse och en dokumentation har skett i bokform - den enda i sitt slag i . Det vinnande förslaget i utbyggnadstävlingen utvecklar under mottot Långskepp en tillbyggnadsprincip som gör det möjligt att behålla den befintliga museibyggnadens karaktär. En utbyggnad rör sig om stora investeringar, där det kan krävas lång planering. I räknar vi med att utöver kommun och även staten tar på sig ett ekonomiskt ansvar. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär medel till nästa budgetår för utbyggnad av . i (c)
mot · G8022479 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. Bibehållande av ärkestiftets nuvarande omfattning I budgetpropositionen bilaga 15 F beräknas kostnaderna för en delning av ärkestiftet. faller därvid på statsverket. Eftersom vi anser att någon delning av stiftet inte bör ifrågakomma, yrkar vi en minskning av anslaget med . Delningen har aktualiserats av ärkebiskopens alltför stora arbetsbörda. Självfallet skall inte ett stift behöva delas utifrån dylika motiveringar. Det är angeläget att ärkebiskopen avlastas sin alltför tunga arbetsbörda. Men det bör ske i annan form, genom en assisterande biskop. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att beslutar att till Domkapitlen och stiftsnämnderna m. m. för /86 anvisa ett förslagsanslag på . () ()
mot · G8022480 · 1985-01-25 00:00:00 — Ökning av antalet prästtjänster Den nuvarande prästerliga organisationen är i huvudsak reglerad genom föreskrifter av riksdag och regering. Antalet prästtjänster i pastoraten går tillbaka på ett riksdagsbeslut (prop. På grundval av detta riksdagsbeslut genomfördes också pastoratsregleringen 1962. Pastoraten är indelade i tre grupper efter folkmängd, areal och tätortsgrad. Antalet prästtjänster anges genom tabeller, som utvisar gränserna för den folkmängd som behöver uppnås för att en ny tjänst skall inrättas. Först när ett gränstal har väsentligen överskridits får emellertid någon ny tjänst inrättas. Sedan 1957 års normer fastställdes har samhällsutvecklingen förändrat förhållandena påtagligt. Inte minst den nya lagstiftningen på arbetslivets område har stor betydelse i detta sammanhang. Lagstiftning och avtalsreglering angående semester, tjänstledigheter, föräldraledigheter m. m. har medfört att arbetstiden i praktiken har förkortats väsentligt. visar stickprovsundersökningar att den prästerliga arbetsbördan i princip har ökat och att det finns präster som tvingas arbeta långt mer än en normal arbetsvecka för att klara arbetssituationen i pastoratet. Fakta talar för att det inrättas fler prästtjänster. Om inte annat är det uppenbart att redan befolkningsförändringen sedan 1957 års normer fastställdes motiverar uppskrivningar av dessa. Det finns drygt 2 900 av regeringen inrättade prästtjänster. Härutöver har domkapitlen enligt regeringens bemyndigande befogenhet att inrätta ett visst antal pastoratsadjunktstjänster, ca 400. Behovet överstiger klart detta antal. Under åberopande av vad som ovan anförts hemställer jag att uttalar att behovet av präster överstiger vad som medges enligt av fastställda normer och att regeringen därför icke längre skall vara bunden därav vid inrättandet av prästtjänster.
mot · G8022481 · 1985-01-22 00:00:00 — Frågorna om och landsarkivet i har diskuterats . har fungerat som provisoriskt landsarkiv. Det var alltså hög tid då om- och tillbyggnadsprojektet tog sin början . Vi kan emellertid konstatera att man vid projekteringen dragit ner på det antal hyllmeter som landsarkivet kommer att behöva. Det antal hyllmeter landsarkivet angivit som minimum är 25 000. Men hade tyvärr i dessa hyllmetrar räknat in även , vilket gör att arkivets hyllmetrar kommer att stanna vid drygt 23 000. Av ovanstående framgår att arkivet 1985 vid byggnadens färdigställande har påbörjat sitt arbete i för små lokaler. Detta har påpekats från landsarkivet och från i . Regeringen bör nu snabbt överväga att fortsätta utbyggnaden vid och ge i uppdrag att sätta i gång projektering av mellanvallen så att en fortsatt utbyggnad kan ske i rak följd. Den fortsatta utbyggnad som här föreslås har inte endast värde för landsarkivet utan har också ett utomordentligt stort värde kulturellt sett. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att omgående bör få i uppdrag att projektera utbyggnaden av mellanvallen vid .
mot · G8022483 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:2483 Konsekvent reklamförbud i radio och TV Reklam är inte tillåten i Radio-koncernens utsändningar. Trots allt förekommer där vissa former av reklam, dels för tidningen i , dels för av koncernföretagen utarbetade almanackor och adventskalendrar. Motsvarande produkter resp. tjänster tillhandahålls även på den öppna marknaden, då av företag som inte har möjligheter till reklam i Radio-TV. Kommande radio- och TV-program redovisas inte bara i Röster i utan också i andra tidningar. Likaså försäljs almanackor och adventskalendrar av andra företag än de statliga radio- och TV-bolagen. Den annonsering som förekommer av de här nämnda produkterna främjar försäljningen av dessa och är alltså att anse som reklam. Denna skall skiljas från ren samhällsinformation, exempelvis påminnelser om tider för bilbesiktning och varningar för olycksrisker på våra vägar. Med hänvisning till det anförda hemställs att uttalar sig för att nu gällande förbud mot reklam i radio och TV skall tillämpas konsekvent, även vad gäller sådana produkter som omnämnts i denna motion.