mot · G8022542 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:2542 Per m. fl. Dimensioneringen av vissa högskoleutbildningar I vår partimotion om utbildningspolitiken (motion 1984/85:2818) presenterar vi riktlinjer för en reformering av den högre utbildningen. En viktig utgångspunkt är att ämnenas ställning vid universitet och högskolor måste förstärkas. Linjesystemet på det tidigare filosofiska fakultetsområdet föreslås avvecklat i alla de fall där inte ett uppenbart arbetsmarknadsbehov kan definieras. I denna motion presenterar vi förslag till vissa dimensioneringsförändringar inom ramen för dagens studieorganisation. Den stora ökningen av akademiker togs i huvudsak om hand i den då växande offentliga sektorn. Det stora flertalet utbildningsvägar i högskolan är fortfarande inriktade mot arbete i denna sektor. En fortsatt ökning av den offentliga sektorn är enligt vår mening varken möjlig eller önskvärd. Tillväxten bör ske i den privata sektorn och då i synnerhet i den privata tjänstesektorn. Mot denna bakgrund är det nödvändigt att högskolans utbildningsutbud får en ändrad inriktning. Antalet platser på linjer som enbart eller i huvudsak leder till arbete i offentlig sektor måste minskas. Utbildning som är användbar inom privat sektor alternativt inom båda sektorerna skall prioriteras. Regeringens förslag till förändringar i linjernas dimensionering innebär att utbildning mot offentlig sektor minskas, men inte tillräckligt mycket. Den nödvändiga omstruktureringen av utbildningsplatserna kommer att få stora konsekvenser för högskolorna. Hur stora konsekvenserna blir beror på i vilken typ av utbildning resp. högskola har sin tyngdpunkt. Regeringen markerar för sin del att nedläggning av en utbildning på någon högskola skall kompenseras av att annan högskoleutbildning lokaliseras till orten i fråga. Vilken utbildning som skall ges vid vilken högskola måste, enligt vår mening, i första hand bedömas utifrån dess möjlighet att ge en kvalitativt högtstående utbildning. Högskolor skall inte fyllas med utbildning bara för att högskolan skall ha en viss, på förhand bestämd minsta storlek. Om universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) och högskolorna bedömer att dimensioneringsförändringar ger bästa effekt då en hel utbildning eller t. o. m. en hel högskola läggs ned, skall de inte vara förhindrade av direktiv från statsmakterna att föreslå detta. bör ge regeringen till känna vad som ovan anförts om en ändrad inriktning av högskoleutbildningen samt att en nödvändig omstrukturering skall kunna innebära nedläggning av hela utbildningslinjer eller högskolor. Samstämmiga undersökningar visar att behovet av civilingenjörer inom framför allt data- och elektronikområdet är större än det antal som utexamineras. För att avhjälpa denna brist föreslår regeringen att antalet nybörjarplatser på linjer med dessa inriktningar ökas med 180 platser. Av dessa platser omfördelas 89 från andra civilingenjörsutbildningar. Vi tillstyrker ökningen med 180 platser. Samtliga platser bör emellertid tillskapas genom omfördelning. Enligt en rapport från UHÄ, Civilingenjörsutbildning (1984:26), har examinationsfrekvensen legat på en nivå om . Vi menar att en ökad examinationsfrekvens är det effektivaste sättet att tillgodose behovet av civilingenjörer. För att fler teknologer skall fullfölja utbildningen krävs dels att de som tas in på utbildningen har bättre förkunskaper, dels att utbildningsinsatserna ökas, t. ex. med för gruppundervisning. Vi har i vår partimotion lämnat förslag till ett nytt antagningssystem. Det har till syfte att premiera kunskaper och därmed göra de studerande bättre förberedda för de krav högskoleutbildningen ställer. Ett ändrat antagningssystem ger emellertid effekt först på . En mera omedelbar verkan får en höjning av kostnaden för varje utbildningsplats. Vi föreslår att per capita-kostnaden för civilingenjörsutbildningen höjs med . UHÄ har föreslagit att civilingenjörsutbildningens längd skall omfatta 180 poäng i stället för nuvarande 160 poäng. Ett tungt argument till förmån för UHÄ:s förslag är att av civilingenjörerna tar sin examen på den stipulerade tiden. Ett annat skäl är att den mycket snabba tekniska utvecklingen har ökat stoffmängden markant. Regeringen avvisar emellertid UHÄ-förslaget. a. hänvisas till att urvalssystemet kan vara en bidragande faktor till den dåliga genomströmningen, en fråga som tillträdesutredningen arbetar med. Vi instämmer i att ändrade behörighets- och tillträdesbestämmelser är nödvändiga för att få bättre förberedda studerande. För vår del anser vi emellertid också att det är nödvädigt med en utbildningstid som medger både det djup och den bredd som civilingenjörsutbildningen skall kännetecknas av. En omklassificering skulle innebära att dagens reella studietid också blir den formella. Vi föreslår att så sker. Datavetenskaplig liiye föreslås av regeringen utökad med 30 nybörjarplatser. Dessa skall förläggas till som inte haft linjen. Vi tillstyrker utökningen men föreslår i enlighet med UHÄ att linjen lokaliseras till . har goda förutsättningar att inrätta en datavetenskaplig linje med den breda inriktning som anges i utbildningsplanen. En rad institutioner vid har en unik kompetens som är relevant för Vidare bör nämnas att huvuddelen () av landets data- och elektronikindustri återfinns inom . Däremot är bristen på kvalificerad personal stor. Yrkesteknisk högskoleutbildning infördes . Viss uppföljning av utbildningen har gjorts av UHÄ. Vi anser att en samlad utvärdering av utbildningen bör göras. Översynen bör bl. a. gälla vilken organisatorisk tillhörighet som är lämpligast för utbildningen. Vidare bör övervägas möjligheten att återinföra någon form av mästarvärdighet för de yrkeskategorier där så kan anses vara lämpligt. I avvaktan på utvärderingen är vi inte beredda att tillstyrka den utökning av den yrkestekniska högskoleutbildningen som regeringen föreslår. Ekonomisk, administrativ och social utbildning Ekonomlinjen är /83 indelad i två etapper: en grundläggande ekonomutbildning (basblock) om 80 poäng samt en påbyggnadsutbildning om 60 poäng. Enbart basblock ges åtta högskolor. Vi avvisade i motion 1982/83:581 förslaget att etappindela ekonomutbildningen. Vi ansåg bl. a. att de få lärare som finns vid mindre skolor inte kan besitta all den kompetens som behövs för en hög kvalitet på den grundläggande ekonomiska utbildningen. Mot denna bakgrund avvisar vi regeringens förslag att utöka basblocksutbildningen vad gäller både antalet orter () och antalet platser (). Vi avvisar även förslaget att ge skolan i självständigt ansvar för sin basblocksutbildning. Förvaltningslinjen föreslås av regeringen minskad med 30 platser. Vi anser i likhet med föregående år att en minskning med 60 platser är befogad då linjen i huvudsak är inriktad mot arbete inom den offentliga sektorn. UHÄ föreslår en minskning av sociala linjen med 240 nybörjarplatser. Regeringen väljer att föreslå en mindre nedskärning med endast 150 platser. Vi förordar att UHÄ:s förslag till minskning av den sociala linjen genomförs. Regeringen föreslår ingen neddragning av platserna på linjen för personaloch arbetslivsfrågor. har efterfrågan på nyutexaminerade personaladministratörer varit liten. Eventuellt kan efterfrågan öka inom framför allt den privata sektorn. Vi förordar dock att utbildningen f. n. minskas med 90 platser. Medelstilldelningen per utbildningsplats är alltför låg på ekonomlinjen och juristlinjen. Antalet timmar för undervisning är för litet. Undervisningen sker ofta i form av storgruppsföreläsningar. Enligt en färsk undersökning är genomströmningen på juristlinjen mycket otillfredsställande. av dem som antogs till juristutbildning i har avlagt examen 6 1/. En höjning av kostnaden per utbildningsplats skulle förbättra situationen. Vi föreslår en sådan höjning med 920 resp. . per utbildningsplats för ekonomlinjen och juristlinjen. Efter beslut av skall antalet nybörjarplatser på läkarlinjen minskas med 90 platser /85 och med ytterligare 90 platser /87. Vid samma tillfälle beslöt att tandläkarutbildningen skulle minskas med 120 nybörjarplatser. Trots dessa reduceringar ligger emellertid dimensioneringen på en nivå som leder till överkapacitet för överblickbar tid. För nyutexaminerade tandläkare är arbetslösheten redan en bister verklighet. Regeringen hänvisar i budgetpropositionen till de undersökningar som för tandläkarnas del innebär att balans uppnås först . För läkarutbildningens del pekar regeringen på att HS 90 inte kunnat lämna någon säker prognos om det framtida behovet av läkare. Regeringen väljer att acceptera risken för läkaröverskott och ett säkert tandläkaröverskott under åtminstone . Vi kan inte acceptera ett sådant resonemang. En utbildning som leder till arbetslöshet är inte bara en tragedi för var och en som drabbas utan också en samhällsekonomisk förlust. Beräkningar visar att staten i utbildningskostnader förlorar ca . för varje utbildad tandläkare som blir arbetslös. Vi menar att en ytterligare minskning av både tandläkar- och läkarlinjerna måste göras. Storleken av neddragningen samt fördelningen av och tidpunkten för denna är emellertid inte möjlig att fastställa i detalj. Vi föreslår att hemställer hos regeringen om dels en redovisning av det långsiktiga behovet av läkare och tandläkare, dels förslag till minskning av antalet nybörjarplatser på båda linjerna. Regeringen föreslår att ett regionalt hälsouniversitet (RHU) skall inrättas i . Förslaget innebär att läkarutbildningen - som bara omfattar de kliniska ämnena - byggs ut också med en pre-klinisk del. En motsvarande neddragning av den pre-kliniska verksamheten föreslås ske i . Tanken bakom det regionala hälsouniversitetet är att sammanföra de olika personalkategorier som kommer att ha sin yrkesverksamhet tillsammans. Utbildningen är inriktad först och främst mot primärvårdens behov. Vi finnér för vår del inte värdet av den föreslagna utbildningsmodellen övertygande visat. Kritik har riktats mot förslaget från utbildningskvalitativa utgångspunkter. Vi kan därför inte nu tillstyrka att ett regionalt hälsouniversitet inrättas. I stället förordar vi att olika möjligheter att ta till vara den medicinska kompetensen vid och i undersöks. Prövas bör i detta sammanhang vilka förutsättningar som finns att förlägga en mera traditionell, fullständig läkarutbildning till . Ett annat alternativ som bör prövas är att utveckla den medicinska fakulteten vid i riktning mot specialistutbildning. Behov av sådana utbildningsmöjligheter föreligger . Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. I avvaktan på att olika alternativ för vidkommande analyseras bör ingen neddragning av antalet kliniska utbildningsplatser i genom Den pre-kliniska utbildningen i kommer därmed också att bibehållas på oförändrad nivå. Utredningsarbetet bör bedrivas skyndsamt. Regeringen bör i nästa budgetproposition presentera förslag till var ytterligare 25 intagningsplatser bör dras in. dimensioneringsbeslut kan därmed fullföljas utan tidsförskjutning. Förskollärarlinjen bör enligt regeringen inte minskas ytterligare, eftersom en utbyggnad av barnomsorgen därmed skulle kunna äventyras. Vi delar inte regeringens bedömning vad gäller kommunernas utbyggnad av barnomsorgen. Inte ens om möjligheter för privat barnomsorg öppnas kommer nuvarande utbildningskapacitet att behövas. Tillströmningen till förskollärarlinjen har minskat . I var inemot hälften av platserna obesatta vid början av . Intagningspoängen var så låg som 2,0. Ett stort antal obesatta platser får negativa konsekvenser också för övriga utbildningar inom högskolan. Resurser tas i anspråk som bättre skulle kunna utnyttjas för andra utbildningar. Vi föreslår att förskollärarlinjen minskas med 270 platser i stället för med de 60 platser regeringen föreslår. Nedskärningen bör göras såväl på 100-poängsutbildningen som på 50-poängsutbildningen. Kommande år bör ytterligare neddragningar göras. Vid valet av orter bör antalet obesatta platser ge viss vägledning. Med den utgångspunkten bör en minskning av antalet nybörjarplatser vid högskolan för lärarutbildning i aktualiseras. Vi vill i detta sammanhang även påminna om följande uttalande av utbildningsutskott: Föredragande statsrådet anför som sin mening att strävandena till en ökad samverkan mellan barnomsorgs- och klasslärarutbildningarna bör fortsätta och utvecklas ytterligare och att en minskning av planeringsramarna för barnomsorgsutbildningarna därför i första hand bör göras vid enheter där klasslärarutbildning inte finns. (UbU 1983/84:22) Fritidspedagoger efterfrågas enligt även inom andra samhällssektorer än barnomsorgen. Regeringen föreslår därför en minskning med endast 30 platser. Vår bedömning är att tillgången på utbildade fritidspedagoger kommer att vara tillfredsställande också med en större reduktion. Vi föreslår i likhet med föregående år att fritidspedagoglinjen minskas med 90 platser. En fortsatt neddragning kommande budgetår torde också vara nödvändig. Behovet av klasslärare (låg- och mellanstadielärare) kommer att minska kraftigt enligt prognoser från (). De minskande årskullarna har redan reducerat antalet klasser. bedömer att 200 skolor behöver läggas ned fram . föreslagit en betydande minskning av antalet nybörjarplatser ; 108 platser på lågstadielärarlinjen och 252 på mellanstadielärarlinjen. Också regeringen accepterar UHÄ:s förslag men menar att hela minskningen bör läggas ut under /86. Minskningen föreslås fördelad på samtliga lärarutbildningsorter. UHÄ föreslog för sin del att den nödvändiga minskningen skulle koncentreras till ett mera begränsat antal orter. Vi anser metoden att koncentrera neddragningarna riktigare. Leder en sådan princip till att en hel högskola måste ifrågasättas, får detta accepteras. Vi godtar regeringens förslag i fråga om antalet platser. I samband med behandlingen av den aviserade propositionen om en ny lärarutbildning kommer vi att presentera vårt förslag till var minskningen skall göras. Ämneslärarlinjens kapacitet är totalt sett för stor i förhållande till antalet lärartjänster. Efterfrågan varierar dock beroende på ämneskombination. Vi tillstyrker därför regeringens förslag att omfördela platser till den matematisk-naturvetenskapliga ämneslärarlinjen. Den neddragning med 45 nybörjarplatser som regeringen föreslår anser vi vara otillräcklig. Enligt andra bedömningar är en minskning långt utöver regeringsförslaget aktuell. Vi föreslår en minskning med 120 platser. På vissa högskolor får en nedläggning av ämneslärarutbildningen allvarliga konsekvenser för t. ex. andra utbildningar som har samläsning med denna utbildning. Sådana följdeffekter för andra utbildningslinjer och för utbudet av enstaka kurser bör beaktas då valet skall göras av de orter där ämneslärarlinjen bör minskas. UHÄ har föreslagit försöksverksamhet med en ny form av journalistutbildning. En allmän ämnesutbildning om 120 poäng skulle enligt förslaget följas av en yrkesförberedande påbyggnadslinje omfattande 40 poäng. Regeringen avvisar emellertid för sin del förslaget och menar att den tänkta målgruppen borde kunna kvoteras in i den ordinarie utbildningen. Vi finner UHÄ:s förslag utmärkt och föreslår att försöksverksamheten med den nya journalistutbildningen startas. Lokala linjer och enstaka kurser Genom våra besparingar frigörs resurser till - förutom de per capitaförstärkningar som vi redan föreslagit - förstärkningar på enstaka kurser. Dessutom förordar vi en resursförstärkning för humanistisk och samhällsvetenskaplig forskning. Yrkande om detta finns i annan motion. Regeringen väljer att utöka antalet platser på de lokala linjerna. Ökningen görs med 375 platser. Regeringen utgår från att dessa platser skall tillfalla tvååriga linjer. Vi anser emellertid inte att det finns tillräckligt många förslag till nya linjer som uppfyller de nödvändiga kvalitetskraven. Vi finner därför ökningen svårmotiverad. Regeringens förslag bör därför avvisas. Genom överföring från de neddragna platserna på ovan angivna allmänna linjer föreslår vi att anslaget B 13 Lokala och individuella linjer och enstaka kurser ökas med ca 5,3 milj. kr. i förhållande till regeringens förslag. Hela ökningen skall läggas ut på enstaka kurser. Till dessa skall dessutom föras resurserna från de lokala linjer som vi har avvisat. Därmed kan antalet årsstudieplatser i form av enstaka kurser öka med 1 150 platser. En satsning på enstaka kurser tillgodoser flera angelägna önskemål. tidigare utfästelser om antal studieplatser kan lättare uppfyllas och möjligheterna att ge ämnena en starkare ställning förbättras som utrymmet för de studerande att komponera en utbildning som svarar mot efterfrågan inom den enskilda sektorn förstärks. bör fatta beslut i enlighet med detta förslag. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en ändrad inriktning av dimensioneringen av högskoleutbildning, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att en nödvändig omstrukturering skall kunna innebära nedläggning av hela utbildningslinjer eller högskolor, 3. att avslår regeringens förslag om ett utökat antal platser på civilingenjörslinjen, 4. att beslutar att omfördela utbildningsplatser på civilingenjörslinjen i enlighet med vad som i motionen anförts, 5. att beslutar höja per capita-kostnaden för civilingenjörslinjen med . 6. att beslutar om en särklassificering av civilingenjörslinjen från 160 till 180 poäng, 7. att beslutar förlägga den av regeringen föreslagna datavetenskapliga linjen till , 8. att beslutar att till utbildning för tekniska yrken för /86 anvisa ett reservationsanslag av , 9. att avslår regeringens förslag om ett utökat antal orter och platser för ekonomisk basblocksutbildning samt om ett självständigt ansvar för högskolan i för basblocksutbildningen, 10. att beslutar om en neddragning a\ förvaltningslinjen med 60 nybörjarplatser, 11. att beslutar om en neddragning av sociala linjen med 240 nybörjarplatser, 12. att beslutar om en nedragning av linjen för personal- och arbetslivsfrågor med 99 nybörjarplatser, 13. att beslutar höja per capita-kostnaden för ekonomlinjen med . 14. att beslutar höja per capita-kostnaden för juristlinjen med . 15. att beslutar att till Utbildning för administrativa, ekonomiska och sociala yrken för /86 anvisa ett reservationsanslag av , 16. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om dimensioneringen av tandläkar- och läkarlinjerna, 17. att beslutar avslå regeringens förslag om att inrätta ett regionalt hälsouniversitet i /86, 18. att som sin mening beslutar ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om en prövning av alternativ för att ta till vara den medicinska kompetensen i samt förslag till var en minskning med 25 nybörjarplatsr på läkarlinjen mot denna bakgrund bör ske, 19. att beslutar om en neddragning a\ förskollärarlinjen med 270 nybörjarplatser, 20. att beslutar om en neddragning av fritidspedagoglinjen med 90 nybörjarplatser, 21. att beslutar om en neddragning av ämneslärarlinjen med 120 nybörjarplatser, 22. att beslutar att till Utbildning för undervisningsyrken för /86 anvisa ett reservationsanslag av , 23. att beslutar om en försöksverksamhet med en ny form av journalistutbildning i enlighet med vad som i motionen anförts, 24. att beslutar att till Utbildning för kultur- och informationsyrken för /86 anvisa ett reservationsanslag av , 25. att beslutar avslå regeringens förslag om en utökning av antalet platser på lokala linjer, 26. att beslutar om en utökning av antalet platser på enstaka kurser med 1 150, 27. att beslutar att till Lokala och individuella linjer och enstaka kurser för /86 anvisa ett reservationsanslag av . () () () minab/gotab 1985 79874