mot · G8022876 · 1985-03-12 00:00:00 — En ytterligare utbyggnad av de existerande fjärrvärmeanläggningarna, dvs. en förtätning av distributionsnäten, kan förväntas ske . Det finns emellertid anledning att varna för omfattande nyanläggning av fjärrvärmeverk. Fjärrvärmedistribution vid energiförbrukningsmässigt gles bebyggelse blir mycket kostsam. Det är, såsom tidigare framhållits, inget självändamål att spara energi om de totala kostnaderna ökar. är många fjärrvärmeanläggningar förlustbringande, och vissa mindre anläggningar har avvecklats redan efter mycket få driftår. Det finns inom vissa kommuner en beklaglig tendens att på olika sätt, bl. a. genom planinstrument, framtvinga en hög anslutningsgrad till fjärrvärmesystem. Fjärrvärmeanläggningarna bör konkurrera på lika villkor med andra värmeförsörjningsalternativ. I propositionen finns det ett speciellt avsnitt benämnt storstädernas energiförsörjning. Förutom en redovisning av förhållanden i de tre storstadsområdena innehåller avsnittet endast ett oklart förslag till statsbidrag till s. k. strategiska ledningar. Detta är ledningar som knyter ihop olika fjärrvärmenät. Om sådana åtgärder inte är motiverade från fjärrvärmedistributörernas synpunkt förefaller det synnerligen tveksamt att staten skulle delfinansiera sådana projekt. I övrigt visar avsnittet att kommunerna väljer de lösningar de anser passar bäst för deras situation och att statens roll måste vara mycket begränsad även i dessa frågor. Ett särskilt intressant alternativ är den ökade användningen av värmepumpar, såväl i enskilda fastigheter som i s. k. blockcentraler. beslutade i enlighet med proposition 1984/85:5 att kommunerna skulle ha skyldighet att upprätta energiplaner. Vi framhöll då i motion 1984/85:35 att det inte finns någon anledning att tvinga kommunerna att upprätta omfattande plandokument på detta område. Kommunernas planering på energiområdet bör inskränkas till egen energidistribution av det slag som kommunala energiverk normalt ägnar sig åt. Den nuvarande lagen öppnar på ett olyckligt sätt möjligheterna för kommunalt godtycke. Därför avvisade vi regeringens förslag till obligatorisk energiplanering. Vidare framhöll vi i motion 1984/85:35 att de undantag som finns för elleverantörs leveransskyldighet för el till uppvärmningsändamål inte skall gälla leverans av el avsedd för drift av värmepumpar. Sådana inskränkningar främjar inte målet att möjliggöra en ekonomisk effektiv energianvändning. Regeringen strävar fortfarande efter att begränsa den direktverkande elvärmen. Vi anser att eldistributionsföretagens rätt att vägra elleveranser för direktverkande elvärme bör utnyttjas så restriktivt som möjligt. Andra styrmedel, såsom planregler eller skärpta krav på energisnåla byggnadsmetoder, bör inte heller utnyttjas. Enligt vår mening kommer elenergi i den överblickbara framtiden att produceras i sådan utsträckning att direktverkande elvärme mycket väl kan tillåtas. 5 Energiforskning, stöd till energihushållning och ny teknik, export av energiteknik Dessa frågor behandlas huvudsakligen i motion 1984/85:2875 där vi tar upp anslagsfrågorna. Vi vill emellertid i denna motion ge några principiella synpunkter på de omfattande stödformer som byggts upp för att underlätta energihushållning. En stor del av dessa subventioner var onödiga, eftersom prisbildningen i sig har framkallat en minskad energianvändning. Vissa subventioner bidrog visserligen till en mindre energianvändning men var likväl oekonomiska, eftersom kostnaderna för att skapa incitamenten översteg de besparingar som kunde åstadkommas i form av lägre energikostnader. En tredje kategori av subventioner var möjligen motiverade då de infördes men har haft avsedd effekt och bör därför avvecklas. Det finns enligt vår mening inte anledning att bibehålla några bidrag för installation av normal utrustning för energihushållning. Den tekniska utvecklingen på energiområdet bör liksom annan teknisk utveckling huvudsakligen finansieras av berörda företag: tillverkare, distributörer eller användare. För vissa former av tekniskt utvecklingsarbete kan det dock finnas anledning till offentligt stöd. Detta gäller t. ex. framtagning av prototyper som möjliggör minskade miljöstörningar. Tekniskt utvecklingsarbete förutsätter oftast teknisk forskning. har vi i satsat mycket stora resurser på energiforskning. Denna har kanaliserats genom särskilda organ, främst genom statens energiverk. Visserligen har en del av forskningen kring energiproblem givit värdefulla tillskott till svenskt kunnande, men det finns anledning att ifrågasätta om de anslagna medlen har nyttjats på ett så effektivt sätt som möjligt. Kvaliteten på forskningsprojekten har inte alltid varit på samma nivå som annan statsunderstödd forskning. Även forskningsprojekt på relativt perifera områden har stötts. Som vi framhöll i motion 1983/84:2639 bör energiforskning infogas i det system för fördelning av statliga bidrag som gäller för annan forskning. På det sättet skulle man kunna göra en samlad prioriteringsbedömning för hela det tekniska forskningsområdet. I motion 1983/84:2634 föreslog vi inrättandet av ett teknisktvetenskapligt forskningsråd. skulle det tekniskt-vetenskapliga rådet inom styrelsen för teknisk utveckling avskaffas. Vi har upprepat förslaget i motion 1984/85:2818. Enligt vår mening bör ett sådant forskningsråd ha det övergripande ansvaret för energiforskningen. Vi delar regeringens uppfattning om att en ökad export av energiteknik vore värdefull. Regeringens negativa inställning till SECURE-tekniken har emellertid ryckt undan grunden för en möjlig svensk exportprodukt. Vi vill dock understryka att de viktigaste åtgärderna för att främja svensk export varken är statliga bidrag till speciella exportorgan eller energisymposier, utan främst ett näringslivsvänligt klimat här i och en ekonomisk politik som ger förutsättningar för svenska företag att vara konkurrenskraftiga. Anslagsfrågorna för /86 i vad gäller energi har brutits ur budgetpropositionen och föreläggs i stället i föreliggande proposition. Våra besparingsförslagoch andra anslagsdispositionerm. m. redovisas i motion 1984/85:2875. Med stöd av ovanstående hemställer vi 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående kärnkraftens avveckling, 2. att avslår regeringens förslag till riktlinjer för den långsiktiga energipolitiken, 3. att avslår de av regeringen föreslagna riktlinjerna för energianvändningen, 4. att avslår de av regeringen föreslagna riktlinjerna för elförsörjningen, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående elförsörjningen, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående vattenkraft, 7. att beslutar att ändra riktlinjerna i den fysiska riksplaneringen så att den i motionen föreslagna utbyggnaden vid Edänge kan prövas enligt vattenlagen, 8. att avslår de av regeringen förordade riktlinjerna i fråga om fortsatt vattenkraftsutbyggnad, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om vindkraft, 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående oljeförsörjningen, 11. att hos regeringen begär förslag till avveckling av statens ägarengagemang i aktiebolaget , 12. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående beskattningen av kol, 13. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående introduktionen av naturgas, 14. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående värmeförsörjningen. () PER () () () L. () () i () () () () ()