mot · G8021859 · 1985-01-25 00:00:00 — Inrättande vid i av en extra professur i massmedieforskning Massmedier och masskommunikation spelar en allt större roll för enskilda människor och för samhället som helhet. Ett mått på detta är att svenskar enligt gjorda undersökningar ägnar i genomsnitt och åt olika massmedier. Vad som kan förutses är en stark expansion av möjligheterna till sändning, distribution och mottagning på masskommunikationsområdet. Inte minst kommer med ny teknik ett ökat massmedieutbud över gränserna. Den utveckling som skett och som kan förutses ställer ökade krav på kunskaper om massmedierna i samhället. Detta förutsätter en omfattande och kvalificerad forskning på området. I med knappa ekonomiska resurser är det särskilt viktigt att tillgängliga medel används på ett sådant sätt att befintlig kapacitet kan utnyttjas på bästa sätt, att redan framgångsrika projekt kan fullföljas och drivas vidare och att forskningen ges en mer långsiktig stabilitet vad gäller organisatorisk utbyggnad. Den svenska massmedieforskningen har utretts . har anvisat särskilda medel för massmedieforskningen över anslaget till samhällsvetenskaplig fakultet. /85 fördelas medlen direkt till fakulteterna vid de olika universitetsorterna. De har sedan använts framför allt som stöd för seminarieverksamhet, i syfte att bygga upp kompetensen inom forskningsområdet. Satsningen har gett bäst resultat i , och . Vid har organisationen stadga genom att en professur i massmedieforskning inrättades /81. Den finansierades bl. a. genom medel från det särskilda anslaget till massmedieforskning. I finns en av forskningsrådets forskartjänster placerad vid . I har fakulteten och universitet med hög prioritet föreslagit en professur i sociologi med inriktning mot massmedieforskning. UHÄ föreslog liksom tidigare i sin petita att tjänsten skulle inrättas från /86. Alternativt föreslogs att en extra professur med samma beteckning skulle inrättas. En sådan tjänst kan inrättas utan ytterligare kostnader för statsverket, genom en enkel omdisponering av de ovan nämnda särskilda medlen till fakulteterna. Professuren i inrättades på liknande sätt. UHÄ: s förslag har genom skrivelser till regeringen i princip tillstyrkts av seminarierna i och . Vid seminariet för kommunikationssociologi i har under de senas te åren producerats ett tiotal doktorsavhandlingar, varav flera av hög internationell klass (omvittnad av opponenter från , , etc.). F.n. pågår ett antal forskningsprojekt rörande bl. a. effekter av den nya informationsteknologin på främst barn och ungdom men även representativa urval av vuxna (video, satellit- och kabel-TV-försök etc). Projekten stöds av bl. a. , RJ och SÖ. Det är uppenbart att en satsning av denna storleksordning i längden inte kan fortgå utan den stadga som en någorlunda fast tjänst erbjuder. I har fakultet, universitet och regionstyrelse betraktat det som angeläget att ge området det stöd som en professorstjänst kan innebära. Tanken har även stötts av andra universitetsorter än (jfr ovan). En koncentration av redan tillgängliga medel skulle möjliggöra den önskade satsningen. En mindre omfördelning till av . skulle nämligen ge tillräckliga resurser för att möjliggöra att man med tillskott av lokala medel inrättar en extra professur. Därmed skulle universiteten i , och vara väl rustade att bedriva den forskning som med tanke på den kommande genomgripande förändringen av de svenska massmedierna framstår som alltmer oundgänglig. En första etapp av den planerade utbyggnaden av massmedieforskningen skulle vara i hamn. Förslaget innebär således en omfördelning av i propositionen anvisade medel så att en extra professur i massmedieforskning kan inrättas i . Det är ett önskemål som i enlighet med vad som anförts ovan getts hög prioritet av , UHÄ och inom massmedieområdet verksamma forskare. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställer vi att beslutar om en fördelning av resurserna för massmedieforskning i enlighet med vad som angetts i motionen. () ()