mot · G8022078 · 1985-01-23 00:00:00 — och av fler vindkraftverk Vindkraftens utveckling i står nu inför ett vägskäl. Frågan är om en inriktning skall ske på medelstora eller större vindkraftverk. Vi anser att en rad skäl talar för större aggregat av den typ som tillverkats som prototyp av i och som finns uppförd i på . Den planerade försöksdriften med vindkraftsprototypen på är i stor utsträckning genomförd. Boving-KMW i levererade en nyckelfärdig driftprovad anläggning. Åtagandet har utgjort det största enskilda utvecklingsprojektet någonsin vid Boving-KMW. För genomförande och uppföljning av projektet har i medeltal mer än tio kvalificerade ingenjörer varit verksamma vid den avdelning som bildades när beställningen erhölls 1970. Avdelningen som f. n. har åtta medarbetare, varav fem är civilingenjörer, representerar en även i internationell jämförelse unik kunskapsresurs inom området stora vindkraftverk. Detta i kombination med företagets erfarenhet som leverantör av kraftutrustningar (vattenturbiner) och dess tillgång till rationella och lämpliga verkstäder gör att Boving-KMW bedöms ha god potential att kunna bli en framgångsrik leverantör av stora vindkraftverk. har sammanställt en rapport som redovisar resultaten från försöksdriften. I rapporten ger dessutom förslag till hur fortsatt forskning och försöksverksamhet för vindkraft bör läggas upp. Förslaget innebär att ytterligare kraftverk av typ inte skall uppföras. Vi anser att förslag är förhastat och felaktigt på avgörande punkter. arbete med den nu avgivna rapporten har följts av en referensgrupp med representanter från kraftföretagen, tillverkande industrierna, och statens planverk. Däremot har gruppen inte deltagit i utarbetandet av rapportens slutsatser och förslag. Gruppen har heller inte beretts tillfälle att yttra sig om dessa avsnitt. I referensgruppens bedömningar har i ett antal viktiga frågor stor enighet gällt. Då vi inte tycker att förslag till fortsatt verksamhet återspeglar gruppens uppfattning vill vi gärna peka på följande punkter: Resultaten av försöksdriften för prototyperna har bedömts som mycket goda. Även om vissa tekniska svårigheter förekommit uppvisar de svenska aggregaten i jämförelse med liknande installationer i andra länder mycket goda driftresultat. Slutsatsen har varit att med prototyperna har visats att det är möjligt att bygga stora vindkraftverk som uppfyller de tekniska, säkerhetsmässiga, miljömässiga och andra krav som kan ställas på en kommersiell kraftkälla. De kostnadsbedömningar som gjorts har visat att under de förutsättningar som antas sannolika har vindkraft goda förutsättningar att konkurrera med andra tänkbara framtida kraftslag. Huvudalternativet är därvid kolkondenskraft. I gruppen har vidare enhälligt gjorts bedömningen att för de förhållanden som gäller i är stora vindkraftverk (MW-klass) de på lång sikt mest intressanta. Detta av ett antal skäl där de viktigaste är kostnaden, markanvändningen och möjligt energitillskott. Mot bakgrund av de slutsatser som referensgruppen enhälligt kommit fram till ter sig förslag minst sagt egendomligt. Det är också ologiskt med tanke på den långsiktiga inriktningen i det program som fastställts. Det anmärkningsvärda förslaget från går ut på att en fortsatt forsknings- och försöksverksamhet skall bedrivas men att nya satsningar skall inriktas mot medelstora vindkraftverk. Denna rekommendation förefaller att vara grundad på ett för kortsiktigt tänkande. Skulle förslag styra den fortsatta utvecklingen på vindkraftsområdet innebär det att långsiktigheten i det svenska forskningsprogrammet går helt förlorad liksom stora delar i de investeringar i utvecklingsarbete och kunskapsuppbyggnad som gjorts hos kraftföretagen och tillverkande industrin. Uppläggningen leder vidare till att när beslut om utbyggnad av nya energislag behöver tas kommer för vindkraft att sakna såväl egen kunskap som eget relevant beslutsunderlag. Vidare omintetgörs möjligheterna att skapa en svensk exportprodukt. Detta i ett läge när svensk vindkraftsteknik för stora maskiner har en mycket framstående ställning. Skulle förslag bli vägledande innebär det sannolikt också ett stopp för en lovande export av stora vindkraftverk från Boving-KMW, som f. n. bearbetar projekt i flera europeiska länder. Det behövs en marknad också i - på samma sätt som och andra svenska försvarsindu strier måste ha en exportmarknad för att serierna skall bli tillräckligt omfattande för en lönsam produktion. Frågan om den svenska vindkraftens inriktning och utvecklingsarbete är således också en fråga om framtida sysselsättning vid en välutvecklad och på vindkraftsområdet framstående svensk industri. vill vi peka på nödvändigheten av att finna ut de för svenskt energibehov lämpligaste vindkraftssatsningarna. Och det gör man inte om förslag att nu avbryta det kanske lämpligaste utvecklingsobjektet, dvs. Näsuddenprototypen, blir vägledande. Vi finner det därför naturligt att fattar ett sådant beslut att möjligheterna att uppföra ytterligare stora vindkraftverk tas till ingående prövning. Vid en sådan inriktning kommer kostnaden att bli högre än vid fortsättning enligt förslag. Vi föreslår därför att förnyade diskussioner tas upp med kraftföretagen om finansiell medverkan och att andra vägar, än via forskningsanslag, prövas för statligt stöd för nya kraftverk. Från sida finns såvitt vi förstår ett stort intresse för fortsatt utbyggnad vid . Man borde därför kunna förvänta sig att är berett att ekonomiskt medverka med en andel som motsvarar kraftverkens kraftekonomiska värde. Vi tror också att en fortsatt konsekvent inriktning på vindkraftsarbetet är viktigt för att visa att planerna att satsa på förnybara energislag är allvarligt menade. Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om angelägenheten av att uppföra flera vindkraftsaggregat av Näsuddentyp.