mot · G802290 · 1985-01-10 00:00:00 — m. fl. En utredning om maktförhållandena i samhället I denna motion föreslås att en offentlig utredning tillsätts för att kartlägga och analysera de faktiska, reella maktförhållandena i det svenska samhället och deras följder för olika grupper och individer. En motion med liknande yrkande väcktes av samma motionärer under den allmänna motionstiden . Motionen behandlades tillsammans med en lång rad andra motioner i varierande ämnen i betänkande 1984/85:5. Utskottet sade att det är betydelsefullt att öka kunskapen om de i motionen aktualiserade frågorna, men fann det inte ändamålsenligt att tillgodose dessa krav genom den begärda offentliga utredningen. Endast vpkledamoten i utskottet hade reserverat sig för bifall till motionens yrkande. Kammaren följde utskottsmajoriteten och avslog motionen. Sedan detta skedde har emellertid företrädare för en rad politiska partier och folkorganisationer uttalat sin anslutning till kravet om en maktutredning. Av landsmöte ställdes sålunda krav om en maktutredning efter den norska modellen. I nr 48 av krävdes i den ledande artikeln en utredning om makten i . anslöt sig i en ledande artikel till kravet om en maktutredning. Flera socialdemokratiska dagstidningar har ställt samma krav, bl. Mot bakgrund av det starka intresse för en maktutredning som sålunda framkommit sedan frågan på allvar började diskuteras inför offentligheten anser vi det befogat att på nytt i en motion framföra krav om en sådan utredning. Det är dessutom utan tvivel så, att de av oss i den föregående motionen påtalade tendenserna till maktkoncentration nu ytterligare gjort sig gällande. Bland de frågor som särskilt motiverar en maktutredning är enligt vår mening följande: Maktförhållandena inom det s. k. privata näringslivet. Här räcker det inte att utreda det korsvisa ägandet, vilket särskilt utpekats i den socialdemokratiska partikongressens beslut. Stora förändringar har skett i en rad avseenden . Det handlar inte bara om tillväxten av det s. k. institutionella ägandet. Också mellan de tidigare dominerande ägargrupperna har stora förskjutningar skett. Inom ledningarna för ägargrupperna har det också skett viktiga förändringar. Ytterligare en fråga som bör undersökas är den aktuella graden av monopolism inom det privata näringslivet. 1 1984/85. Makten inom de enskilda företagen, både privatägda och samhällsägda. Vi skall här inte ta upp en diskussion om betydelsen av 1970-talets företagsdemokratiska reformer. Klart är emellertid att de inte lett till några avgörande förskjutningar av maktförhållandena till lönarbetarnas fördel. Detta är desto mera fatalt som införandet av den nya tekniken, framför allt automation, datorisering, mikroelektroniken över huvud taget, ger företagsledningarna nya medel för kontroll och underordning av det levande arbetet. De transnationella företagens maktutövning. De transnationella företagen har blivit allt mäktigare. De slår under sig en allt större del av utrikeshandeln. En mycket stor del av handeln över gränserna är intern handel mellan olika företag inom samma transnationella bolag. Finansbolagen, bankerna och hela kreditväsendet får en alltmera internationell karaktär. liksom en rad andra länder har blivit alltmera internationellt beroende, förlorat viktiga delar av sin ekonomiska (och därmed även politiska) handlingsfrihet. Hur påverkar konkret de stora transnationella företagen med bas i etc. svensk utveckling? Hur påverkas ekonomi och politik av de svenska transnationella företagen, som förlägger en allt större del av sina investeringar och sin verksamhet utanför landets gränser? Många anser att en förskjutning skett till nackdel för . Denna har förlorat makt, både i förhållande till regeringen och till statsbyråkratin. Helt klart är att en kraftig utbyggnad skett av olika byråkratiska organ. Men har detta också inneburit ökad makt för byråkratin? Och hur utövas denna konkret? I detta sammanhang måste man också ta upp den tendens tilli sektorisering, dvs. till samarbete mellan olika intressegrupper och organ inom t. ex. en och samma näringsgren, som påtalas av den norska maktutredningen. Vilken betydelse har alltjämt klassmakt jämfört med dessa nya mera korporativa maktkonstellationer? Maktfördelningen inom organisationerna. Har makten minskat för medlemmarna inom olika organisationer till förmån för mer eller mindre professionella ledningar? Det är ett problem inte enbart inom folkorganisationerna utan kanske i ännu högre grad inom näringslivsorganisationer osv. Inom dessa senare har en omfattande och mäktig, men rätt anonym byråkrati byggts upp . En kritisk synpunkt mot den norska maktutredningen är att den sett frågorna ur mansperspektiv och i stor utsträckning försummat kvinnoperspektivet. En svensk utredning måste ägna stor uppmärksamhet åt kvinnoförtrycket. De patriarkala förhållandenas såväl innehåll som nuvarande former måste analyseras. Och perspektivet måste vara kvinnornas, de förtrycktas. De maktlösas problem och möjligheter. Kritiken mot den norska utredningen har bl. pekat på att den huvudsakligen sett makten uppifrån, ur de styrandes, ur makthavarnas perspektiv. Nog så viktigt är att beskriva makten nedifrån, ur de styrdas, ur de maktlösas perspektiv. Detta ställer konflikterna i ett skarpare ljus och leder fram till slutsatser om förändringar i maktförhållandena. En viktig punkt i den norska maktutredningen gällde också massmedias makt. Det är möjligt att denna bör utredas särskilt, men massmedia kan också ses som en av de många propagandaapparater och ideologiska strukturer genom vilka de maktägandes hegemoni kommer till uttryck och bevaras. Massmedia bör då ägnas uppmärksamhet under var och en av de ovan nämnda punkterna. Hur bör då det praktiska arbetet ske med att kartlägga och analysera alla dessa typer av maktförhållanden? Oss förefaller det lämpligast att en offentlig utredning med parlamentarisk representation på grundval av regeringsdirektiv utformar det närmare programmet för maktutredningen. Den närmare analysen av maktförhållandena på olika områden kan sedan göras av grupper av specialister och representanter för vad man brukar kalla allmänintresset. Även uppdrag givna genom forskningsråden kan givetvis användas. Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen hemställer om initiativ för att genom en offentlig utredning kartlägga och analysera de faktiska, reella maktförhållandena i det svenska samhället och deras följder för olika grupper och individer. (vpk) (vpk) HANS (vpk) (vpk) i