mot · G802738 · 1985-01-18 00:00:00 — m. fl. Översyn av lagen om överlastavgift I sin anslagsframställning har betonat problemet med överlaster i den tunga lastbilstrafiken. Det är nödvändigt att tillräckliga åtgärder vidtas för att nedbringa de överträdelser av belastningsbestämmelserna som f. n. Detta kan förhindra den ökade förslitning av vägnätet som överlaster ger upphov till. Motionen berör dessa frågor. Hård förslitning av vägarna I detta sammanhang förtjänar nämnas att ökningen av det tillåtna axel- och boggitrycket från 8/12 till 10/som skett på statsvägnätet endast i begränsad omfattning motsvaras av höjd bärighet. Det betyder att statens generösa belastningspolitik vad gäller vägnätet bidragit till vägarnas snabba rasering och därmed enormt stigande kostnader. Inom parentes kan nämnas att järnvägarna inte hållit jämna steg med lastbilarna då det gäller godstransporter. Som vpk i andra sammanhang påtalat har denna trafikpolitik tvärtom inneburit att järnvägarna fortfarande har en överkapacitet som inte utnyttjas vad gäller infrastrukturen. Trots en viss ökning av driftanslaget har man anledning befara att på grund av överbelastning av tung trafik detta väganslag likväl kommer att vara otillräckligt. Själva grunden för vägkroppen är i många fall alltför klen för att klara en växande belastning. Härtill kommer att den tekniska utrustningen för vägtransporter ständigt ökar i kapacitet och att industrin här ser en möjlighet till kortsiktiga transportkostnadsvinster genom att få ytterligare ökat axel- och boggitryck. En viss ambition att tillgodose industrins ivriga krav kan också spåras i skrivning i anslagsframställningen där man t. ex. talar om att höjda belastningar i sig ger påtagliga, positiva effekter för skogsnäringen. Också i meningar som: därvid studeras också möjligheterna att inom ramen för nu gällande axel- och boggietryck, göra mindre förändringar av de tillåtna brutto vikterna, utan att göra omfattande broombyggnader, antyds en vilja att ge efter för kraven. Detta trots att pågående undersökning av broarnas tillstånd visat en nära nog katastrofal situation. Då 1 200 broar av 7 000 undersökts framgår att 400 (en tredjedel!) har bristfällig isolering och i många fall betydande betongskador. Man kan befara att en restaurering av broarna, särskilt de äldre, innebär miljardkostnader för de svenska skattebetalarna. Emellertid är en sådan restaurering synnerligen angelägen mot bakgrunden av transportrådets prognoser om en kraftigt ökad lastbilstrafik de närmaste decennierna, såvida inte prognoserna föranleder en ändrad trafikpolitik. Naturligtvis kan inte dessa enorma kostnader det här är fråga om attackeras utan politiska åtgärder i trafikstrukturen. Här krävs medvetna styråtgärder för trafikplanering där man i ökad utsträckning anlitar järnvägen och de inre vattenvägarna för tung trafik. skall ett smidigt samverkansystem utvecklas mellan lastbil och tåg. Härvid måste greppet bli mera resolut och målmedvetet än i den nuvarande verksamheten, vilken närmast liknar ett försök. Vpk har i olika sammanhang genom konkreta förslag till en sådan målmedveten trafikpolitik sökt vinna förståelse för detta även i , dock utan större framgång. Lagen om överlastavgift måste ses över Vi vill här aktualisera frågan om överträdelser av de tillåtna belastningarna. Det måste ske genom en översyn av lagen om överlastavgifter, vilken trädde 1973. Överlastavgifterna har inte justerats. Enligt borde avgifterna enbart för att återställas till den realvärdenivå de hade 1973 höjas 2,5-3 gånger. Överlastavgifter skulle enligt nya regler tas ut enligt en progressiv skala där stora överträdelser ger förhållandevis stora avgifter. Denna princip torde kunna godtas eftersom den svarar mot de skador på vägbanan som olika överträdelser ger upphov till. I lagen finns f. n. regler om vissa avdrag från avgiften, utgörande ett slags kompensation för svårigheterna att bedöma tyngden på den aktuella lasten. I likhet med måste vi ifrågasätta generositeten i dessa avdragsregler, eftersom det med nuvarande tekniska utrustning är fullt möjligt att i samband med lastning fastställa vikten. I sammanhanget måste också påpekas att av de överlastavgifter som påförs inte betalas. Därvid är andelen utländska fordon påfallande hög. Detta förhållande är klart otillfredsställande och har även påtalats av , som f. ö. föreslagit vissa åtgärder syftande till att stärka betalningsviljan. Enligt vår mening är det här fråga om att åstadkomma en rejäl påföljd för överträdelserna då dessa är bevisade. Man har också kunnat notera det märkliga förhållandet att mål som gäller brott mot belastningsbestämmelserna ofta läggs ner av åklagarmyndigheterna. Till saken hör, vad gäller de nyssnämnda avdragen från avgifterna, att dessa bevisligen lett till att fordonsägare medvetet kalkylerar med att utnyttja avdragsvikterna vid lastning, transport och prissättning - ett förhållande som t. o. m. erkänns av framstående företrädare för (se tidningen nr 14/84 s. 31). Att skona landets vägnät är god ekonomi Slutligen kan nämnas att vpk i en annan motion tagit upp frågan om polisens resurser för att möjliggöra övervakning. Av allt att döma finns klara brister t. ex. när det gäller moderna vågar för ändamålet. Hela frågan om att rädda landets vägnät undan en snabb förstörelse har betydelse för landets ekonomi. Allt tal om sparande med samhällets medel för att t. ex. minska budgetunderskottet klingar rätt ihåligt, om man tillåter en trafikpolitik som innebär mångmiljonförluster . Med hänvisning till det i motionen anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande den snabba förslitningen av landets vägnät, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande en översyn av lagen om överlastavgift. (vpk) PER (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)