ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G902n228 · 1985-01-01 00:00:00 — Motion till 1985/86:N228 m. fl. (vpk) Tillverkning av järnsvamp Bristen på långsiktig planering av gruv- och stålindustrin har orsakat stora problem med råvaruförsörjningen. Nedläggningar av malmmetallurgier innebär att stålindustrin blir alltmer beroende av skrot och till inte ringa del importerat skrot. Dragkampen om skrotet mellan olika ägargrupper inom stålindustrin har varit påtaglig. Dessutom har fördelning av inhemskt skrot och importerat skrot sina särskilda problem. I tider av förändrad ståltillverkning med övergång till stränggjutning och lägre produktionsnivåer blir tillgången på skrot mindre. Beroendet av det importerade skrotet kan i ett kritiskt läge få till följd att vår stålindustri lamslås. Målsättningen måste därför vara att frigöra sig från importerat skrot och i stället utnyttja landets malmtillgångar. För detta krävs att järnsvamptillverkningen byggs ut. Järnsvamp har framställts i vårt land . God driftsekonomi kan uppnås om man har tillgång till malm av god kvalitet och billig energi. Det största hoppet vad gäller energin ställs till naturgasen, men andra bränslen kan också förekomma. I den svenska Plasmaredprocessen kan förutom kol också torv användas som reduktionsmedel. Tillverkningen av stål kan ske enbart från järnsvamp eller i kombination med skrotsmältning. Järnsvampen smälts i syrgasstålverk men kan också användas som tillsats i masugnar och i elektronugnar. Det i elektrostålverk framställda stålet som baseras på järnsvamp fyller behoven inom både handelsståls- och specialstålsindustrin. Produktion av järnsvamp måste därför anpassas till det stora behovet av att ersätta skrot som råvara. SKF har fortfarande sina planer kvar på att uppföra ett järnsvampverk i , även om det har lagts på is. Främsta skälet för SKF anses vara att det energiöverskott som följer av järnsvampsproduktion kan användas för uppvärmning vid en förläggning i det centrala . Vi motionärer anser att det inte kan falla på ett enskilt företags lott att avgöra var och hur järnsvamp skall tillverkas. Enligt vår mening är de områden som är mest lämpade för lokalisering av järnsvampverk malmfälten och Bergslagen. I båda dessa regioner finns närheten till råvaran. Båda dessa regioner är också hårt drabbade av företagsnedläggningar och arbetslöshet. Planerna har framskridit längst i . Malmfältsdelegationen visade i sin utredning att lokaliseringsförutsättningarna för utbyggnad av energi- och järnsvampskombinat i och är mycket goda. Det är nödvändigt att statsmakterna agerar för uppförande av järnsvampverk i landet. Finansieringsfrågan vad gäller verket i måste med det snaraste Mot. 1985/85 få en lösning. Frågan om ett verk till Bergslagen, bl. a. vad gäller lokalise- N228 ring, måste snabbutredas. Med hänvisning till ovanstående föreslås att hemställer hos regeringen att snabbutreda frågan om ett järnsvampverk och framlägga förslag i enlighet med vad i motionen anförts. (vpk) i (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G902n265 · 1985-01-01 00:00:00 — Motion till 1985/86:N265 m. fl. (s) Ägarstrukturen i små och medelstora företag Statsmakterna har börjat visa intresse för ägarfrågorna i näringslivet. tillsattes en kommitté för att utreda det korsvisa ägandet i näringslivet. 1 årets budgetproposition aviserar industriministern ett uppdrag till statens industriverk att kartlägga uppköpen av familjeägda små och medelstora industriföretag. Till skillnad från de stora exportföretagen lever de små och medelstora industrierna i en ganska bister ekonomisk verklighet. Detta torde speciellt gälla stora delar av träindustrin. I motionsförfattarens hemkommun har av de anställda i träbranschen fått nya företagsägare . dominerade stora koncerner (NCB, ) och företagsgrundaren eller hans familj. Nästan undantagslöst har ägarskiftet inneburit lägre ekonomisk uthållighet. Endast de två minsta av de sju berörda företagens ägare har anknytning till kommunen eller länet. Dessa förhållanden kan vara undantag såväl för kommunen som för branschen. Men är utvecklingen i stort på gång i samma riktning är det allvarligt. Enligt en hearing i betalningsansvarskommittén är en av de genomgående faktorerna vid konkurs underkapitalisering. I det industripolitiska arbetet använder man ett brett register av åtgärder för att stimulera och utveckla företagen. Ägarstrukturens utseende och utveckling i de små och medelstora företagen har man inga kunskaper om och ingen strategi för. Det är troligt att ägarbilden blir allt viktigare i ett näringsliv där allt större krav ställs på uthållighet och förmåga till förnyelse och utveckling. Motionärerna finnér det rimligt att det utredningsuppdrag som beskrivs i budgetpropositionens bilaga 14, s. 22, vidgas till att ge en mera heltäckande bild av ägarstrukturens utveckling och sammansättning i de små och medelstora företagen. Med hänvisning till det i motionen anförda hemställs att hos regeringen begär att SIND:s uppdrag vidgas till att även belysa ägarstrukturens utveckling och sammansättning i de små och medelstora företagen. () () () ()
mot · G902n272 · 1985-01-01 00:00:00 — Motion till 1985/86:N272 (vpk) Ett marknadsinstitut i , m. m. Vpk har drivit frågan om ett handels- och bytesbolag för handeln med statshandelsländerna. Dessa kräver vid sina utlandsköp som regel motköp. Staten kunde här göra en stor aktiv insats för att öka företagens möjligheter till handel på dessa marknader. har samarbetet inom Nordkalottområde stadigt förbättrats. I byggs nu en stor hall som avses att användas vid varumässor för . Dessa mässor kommer förhoppningsvis att leda fram till nya viktiga kontakter också med den marknad som finns i . I det sammanhanget vore det värdefullt om det inrättades ett marknadsinstitut i som en del i ett statligt handels- och bytesbolag i Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till ett statligt handelsoch bytesbolag för handel med statshandelsländerna och att en avdelning i detta bolag inrättas som ett marknadsinstitut i .
mot · G902n325 · 1985-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:N325 Tredje vice talman och () Privatisering av domänverkets skogsmark skogsmarksinnehav uppgår till ca produktiv skogsmark. En mycket stor del av denna skogsmark är belägen i glesbefolkade områden där problemen med att skapa trygg och varaktig sysselsättning är välkända. Genom att tillskapa aktiva jord- och skogsbruksföretag i glesbygdsregionerna ger det underlag för trygghet och positiv utveckling för människorna i dessa bygder. Eftersom deras situation är allvarlig krävs det skyndsamma åtgärder. Avfolkningen av glesbygdsregionerna ökar nu i snabb takt och därför krävs det att statsmakterna aktivt engageras för att vända den nu så negativa utvecklingen. Ett viktigt inslag i arbetet med att skapa en positiv glesbygdsutveckling vore att överföra skogsmark från domänverket för att bygga upp livskraftiga jord- och skogsbruksföretag. Det skulle aktivt bidra till att viktiga samhällsfunktioner såsom skolor, affärer och vårdinrättningar i glesbefolkade områden också räddas. Dessa är starkt hotade på grund av avfolkningen. I har statsmakterna aktivt medverkat till att med statens skogsmarksinnehav som grund bygga upp enskilda jord- och skogsbruksföretag. Motsvarande åtgärder bör vidtas även i vårt land. Många av dem som är anställda inom domänverket som skogsarbetare har uttalat intresse att förvärva skogsmark för att därigenom trygga sin familjs ekonomi och kunna bo kvar i glesbygden. bör ge regeringen i uppdrag att skyndsamt utreda och lägga fram förslag för en överföring av skogsmark från domänverket till enskilda i syfte att skapa livskraftiga skogsbruksföretag i glesbygdsregioner. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär att en utredning tillsätts med uppgift att lämna förslag till privatisering av domänverkets skogsmark i syfte att skapa livskraftiga skogsbruksföretag som ett led i en aktiv politik för glesbygden. P.-O. ()
mot · G902Sf204 · 1985-01-01 00:00:00 — Motion till 1985/86 :Sf204 m. fl. (vpk) Införande av glasögonförsäkring Lagen om allmän försäkring innehåller inte någon bestämmelse som ger rätt till ersättning för glasögonkostnader. Men alla människor drabbas förr eller senare i livet av synsvaghet. Många barn föds med synfel. Inom arbetslivet får många synskador genom olyckor eller påfrestning. Att ha synfel eller nedsatt synförmåga är ett funktionshinder och bör betraktas som andra handikapp vilka berättigar till fria hjälpmedel. Men glasögon och linser är dyra, vilket riskerar medföra att många inte har råd att prova ut eller byta ut gamla glasögon när det är aktuellt och nödvändigt. Synförmågan försämras då ytterligare. Ingen skall av ekonomiska skäl behöva avstå från att skaffa sig glasögon. Vi anser därför att det är dags att införa en allmän glasögonförsäkring inom sjukförsäkringssystemet, som ger alla med synproblem möjlighet att prova ut, köpa nya eller byta ut gamla glasögon eller linser till en låg kostnad. Försäkringsersättningens nivå skall då utgå från normalkostnader, medan extravaganser betalas ur egen börs. Med stöd av det anförda föreslås att hemställer hos regeringen om att förslag framläggs om att normalkostnader för anskaffande av glasögon eller linser infogas i sjukförsäkringssystemet och lagen om allmän försäkring. (vpk) (vpk)
mot · G902Sf218 · 1985-01-01 00:00:00 — Motion till 1985/86: Sf218 () Ersättningen för vård av sjukt barn Den föräldrapenning för tillfällig vård av sjukt barn som kan fås /år och barn är en möjlighet av stor betydelse för många barnfamiljer. I proposition 1984/85:78 föreslogs vissa förändringar av denna möjlighet, bl. a. att sammanboende med föräldern också skulle få stanna hemma med det sjuka barnet. Detta behandlades av i SfU 1984/85:12 och bifölls. Denna förändring betyder mycket för många. Men det som kvarstår är hur samhället skall kunna hjälpa de många ensamstående vårdnadshavarna. Dessa får ofta svårigheter på sin arbetsplats då de aldrig kan få hjälp av någon annan när barnet är sjukt, utan att eventuellt stå för hela den kostnaden själv. När vi dessutom väl känner den ekonomiska situation som många ensamstående föräldrar lever i, känns det angeläget att ytterligare kunna stödja dem. Det borde därför vara möjligt för ensamstående föräldrar att anmäla någon, en barnet närstående person, till , som skulle kunna vara hemma med det sjuka barnet. Detta innebär ingen merkostnad för samhället, då det ändå alltid är någon som via föräldrapenningen vårdar det sjuka barnet. Inte heller skulle ett genomförande av förslaget komplicera administrationen av föräldraförsäkringen i något avseende. Den enda förändringen är ju att får ett namn, förutom förälderns, som kan utnyttja försäkringen. Då detta förslag ej innebär ytterligare belastningar på budgeten, eller innebär en komplicerad administration, men däremot avsevärt skulle underlätta de ensamståendes situation, vill jag yrka på att en översyn av reglerna för tillfällig vård av sjukt barn görs, så att även annan än vårdnadshavaren kan få ersättning. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen framförts angående en översyn av reglerna för tillfällig vård av sjukt barn.
mot · G902Sf219 · 1985-01-01 00:00:00 — 1985/86: Sf219 Vidgad rätt till sjukpenning vid vård av handikappat sjukt barn 1985/86 Sf219231 Föräldrar och vårdnadshavare till barn som är mycket svårt sjuka eller som har ett handikappat barn borde kunna få sjukpenning för att kunna vara nära sitt barn i svåra stunder. Att vara på sjukhus med ett svårt sjukt barn, att vara med vid undersökningar, vänta på besked... är mycket svårt. Med nuvarande system är det bara en förälder som har rätt att vara hos barnet på sjukhuset. Detta gör sannerligen inte det hela lättare. Aldrig behöver man som förälder varandra bättre än när ens barn är sjukt. Man behöver någon att dela alla svåra upplevelser med, en känd hand att hålla, en famn man är välbekant med. Jag anser att båda föräldrarna bör ha rätt att få ersättning frän då barnet är sjukt och vårdas på sjukhus. Pä samma sätt borde båda föräldrarna ha rätt att få ersättning om båda vill vara med dä barnet skall in för återbesök. Detta är något som föräldrarna själva skall få bestämma. Vill båda åka, så bör båda få ersättning: Ingen är gärna ute för att lura . Lät dem som har handikappade barn få resa med egen bil om de upplever att det underlättar för dem. Det är orimligt att kräva att föräldrar med handikappade och svårt sjuka barn skall åka med länstrafiken. Ofta är man vid sådana tillfällen både ledsen och trött och behöver stöd av någon. För många föräldrar innebär sjukhusbesöket att man måste ta semesterdagar. Och dessa semesterdagar behöver de som har handikappade barn mer än väl vid andra tillfällen. De som har handikappade eller sjuka barn borde också ha rätt till längre semester! Detta borde vårt samhälle ha råd med som stöd till en grupp som har det arbetsamt. Det är tungt att ha sjukdom i familjen, vare sig det är hjärnskador, diabetes, allergier, synskador, hörselskador, trafikskador e. d. Det är förmodligen inte nödvändigt att båda föräldrarna är lediga med ersättning från om barnet t. ex. ligger på sjukhus med ett brutet ben. Men i många sjukdomsfall skulle det tunga med all sannolikhet kunna göras mindre tungt om föräldrarna kunde stödja varandra. Många föräldrar har också långt till sjukhuset, vilket inte heller gör det hela lättare. 1 1985/86. Med stöd av det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär att båda föräldrarna till ett handikappat barn får rätt till sjukpenning vid vård av sjukt barn, [2. att hos regeringen begär att föräldrar till handikappade eller svårt sjuka barn ges rätt till längre semester.1] 1 1985/86:A708
mot · G902Sf227 · 1985-01-01 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sf227 m. fl. Kostnadsfritt byte av tandlagning med amalgam Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1985/86:So411 föreslås att som sin mening ger regeringen till känna att patienter med besvär av oral galvanism bör ges rätt att utan egen kostnad byta tandlagningar med amalgam mot annat tandlagningsmaterial. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G902Sf229 · 1985-01-01 00:00:00 — Motion till 1985/86 :Sf229 Snabbare behandling av arbetsskadeanmälningar Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1985/86:So702 föreslås att hos regeringen hemställer om åtgärder för att skyndsamt behandla arbetsskadeanmälningarna så att beslut normalt kan fattas från anmälningsdagen. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G902Sf267 · 1985-01-01 00:00:00 — Motion till 1985/86 :Sf267 m. fl. (c) Sänkt egenavgift för företagare med låg inkomst Med nuvarande regler för uttag av avgifter till ATP kan den enskilde få lov att betala till en försäkring där man aldrig har en möjlighet att få ut förmånen. Denna situation har inträffat sedan hela inkomsten kommit att utgöra avgiftsunderlag för ATP-avgiften. ATP-pension utgår emellertid inte för en inkomst motsvarande det första basbeloppet. Även i inkomstlägen däröver är ATP så begränsad att effekten för den enskilde till försvinner genom systemet med pensionstillskott. Eftersom låga inkomster inte motsvaras av någon förmån inom ATPsystemet framstår avgiftsuttaget som orimligt. Den pension som utgår till människor med mycket låga inkomster finansieras via folkpensionsavgiften. Sådan betalar alla. Enligt vår mening bör avgiftsuttaget förändras så att för inkomsttagare vars inkomst inte motsvaras av någon förmån inom ATP-systemet bör heller ingen ATP-avgift tas ut. bör därför hos regeringen begära ett förslag om en sådan begränsning av avgiftsuttaget för låginkomsttagare i företagargruppen. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar hos regeringen begära sänkt avgift till pensionssystemet för företagare med låga inkomster i enlighet med det anförda. den 24 januari 19S6 () () ()
mot · G902Sf402 · 1985-01-01 00:00:00 — Motion till 1985/86 :Sf402 m. fl. (vpk) Studeranderabatter Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:T220 hemställs att beslutar att under bil. 10 , E 8. Bidrag till vissa studiesociala ändamål, anvisa . utöver regeringens förslag avseende studeranderabatter. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G902Sk253 · 1985-01-01 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk253 () Avdrag för omkostnader vid vård av sjukt barn har mönstret i de svenska hemmen förändrats radikalt vad avser familjens yrkesintensitet. I flertalet familjer med barn yrkesarbetar oftast både man och hustru. Orsakerna är både ekonomiska och sociala. Den ökade förvärvsintensiteten har inneburit ett dubbelarbete för både man och kvinna men främst för kvinnan. 1 dagens samhälle har service blivit så dyrt att familjen utför praktiskt taget allt hemarbete själv. Trots att kvinnorna utgör nästan häften av antalet sysselsatta står de för av antalet deltidssysselsatta. Vidare följer att mycket få kvinnor finns i chefsställning inom såväl offentlig förvaltning som inom näringsliv och organisationsväsendet. Utbyggd barnomsorg, ledighet för vård av sjukt barn m. m. är väsentliga faktorer för de kvinnor som vill förkovra sig i utbildning och arbete för att avancera i yrkeslivet. Men för kvinnor med barn måste yrkeslivet kombineras med ett omfattande hemarbete. Därtill kommer att det oftast är kvinnan i familjen som är hemma för vård av sjukt barn. Sakta, men mycket sakta, förskjuts attityden mot en mera jämlik fördelning av hemarbetet. För att underlätta för kvinnan i yrkeslivet att göra karriär bör staten tillse att familjens möjligheter att köpa servicetjänster underlättas. En viktig sådan tjänst är köp av hemsamarit för vård av sjukt barn när kostnadsfri sådan tjänst inte finns. Ett annat kan vara köp av städtjänster under vissa arbetstyngda perioder. Genom att medge ett avdrag i deklarationen med ett visst belopp om exempelvis . per familj för köp av tjänster av ovanstående karaktär, borde kvinnans ställning på arbetsmarknaden stärkas och därmed möjligheten att också konkurrera med männen på mer likvärdiga villkor om de mer avancerade jobben öka. Förutom de positiva konsekvenser ett sådant avdrag skulle ha för att uppnå mer jämbördiga villkor på arbetsmarknaden mellan män och kvinnor så skulle en sådan möjlighet främja tillkomsten av nya serviceföretag och nya arbetstillfällen, företag som kan bli ett komplement till den kommunala barnomsorgen. Avdrag skulle endast tillåtas mot styrkta kostnader. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att prövar möjligheten av att få göra avdrag i deklarationen för betalning av hemsamarit vid exempelvis vård av sjukt barn. 1 * 1985/86. Nr Sk251 -261
mot · G902Sk502 · 1985-01-01 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk502 m. fl. (vpk) Skattesatsen på naturgas Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86: N403 yrkar vi att beslutar om en skattesats på naturgas som utgör av skatten på olja. (vpk) i (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G902Sk703 · 1985-01-01 00:00:00 — Motion till 1985/86: Sk703 Ändrade regler för förhandsbesked i taxeringsfrågor
mot · G902Sk819 · 1985-01-01 00:00:00 — Motion till 1985/86: Sk819 m. fl. Servering av vin och öl i teaterfoajéer Enligt lagen (1977:293) om handel med drycker 41 § får tillstånd till servering av alkoholhaltiga drycker meddelas endast om det kan antas att tillhandahållandet av mat kommer att utgöra en betydande del av rörelsen. Detta innebär att servering på en teater endast kan äga rum i särskilda restauranglokaler och att denna rörelse skall uppfylla alla de krav som i övrigt gäller för servering av alkoholhaltiga drycker. Då dessa förutsättningar praktiskt taget aldrig kan uppfyllas i en teaterfoajé kan man säga att någon servering av alkoholhaltiga drycker i en teaterfoajé eller dylika lokaler inte kan beviljas med nu gällande lagstiftning. Alkoholpolitiska utredningen bedrev försöksverksamhet med utskänkning i de fasta teatrarnas foajéer i pauserna under föreställningarna. Verksamheten bedrevs efter beslut av . Efterföljande utvärdering visade att varken ordningsmässiga eller alkoholpolitiska problem uppstod. Den logiska slutsatsen blev att regeringen i proposition 1976/77:108 föreslog att avsteg från kraven på mathållning borde kunna göras så att servering av alkoholdrycker kunde ske i fasta teatrar och liknande under pauser i föreställningarna. Förslaget avvisades av med en motivering att alkoholpolitiken bör syfta till att främja alkoholfria miljöer och att det strider mot denna målsättning att nu införa alkoholservering i miljöer som varit alkoholfria (SkU 1976/77:40 s. Både attityder och vanor har förändrats till det bättre . Ungdomar dricker allt mindre. Det är inne att vara nykter. Allt fler konsumenter går över från sprit till öl och lättvin. Vin- & Spritcentralen och Systembolaget har gjort förtjänstfulla insatser för att tillgodose den ökande efterfrågan på kvalitetsviner. Utskänkningsreglerna har fått en mer liberal tillämpning. Huttrande åskådare vid en world cup-tävling i utförsåkning kan numera få ett glas rödvinstoddy i väntan på åkarna, även i vårt land. Denna utveckling är mycket glädjande. Orsakerna är flera. Den viktigaste än kanske den snabba internationaliseringen genom bl. a. invandring och ökad turism både till och från . Åtskilliga teaterbesökare, inte minst invandrare och tillfälliga besökare i vårt land, har dock svårt att förstå att man i kan få ett glas vin på de flesta resturanger och hotell, medan man är hänvisad till kaffe eller sockerdricka när man vill ha något att dricka under en paus i en teaterföreställning. Vi föreslår därför att lagen om handel med drycker (LHD) ändras så att fasta teatrar får möjligheter att servera öl och vin vid paus i föreställningen. Det torde ankomma på utskottet att utarbeta erforderliga författningsändringar. Med anledning av vad som i motionen anförts hemställs att beslutar att ändra lagen om handel med rusdrycker så att de fasta teatrarna kan servera öl och vin under paus i pågående föreställning. (m) () () () 1985/86 Sk819
mot · G902So401 · 1985-01-01 00:00:00 — Motion till 1985/86:So401 m. fl. (vpk) Anonymitet vid provtagning för HTLV3-infektion 1985/86 So401 408 gäller en ny patientjournallag. Enligt den måste alla som behandlas i sjukvården registreras med namn och födelsenummer. När förslaget till ny patientjournallag remissbehandlades och senare antogs av kunde ingen förutse vilka konsekvenser den skulle få för möjligheterna att spåra dem som är smittade med HTLV3-virus. 1 har vi nu ca 1 000 personer där det genom provtagning konstaterats att HTLV3-smitta föreligger. Men den medicinska sakkunskapen räknar med att det faktiska antalet smittade rör sig om 4 000 personer. Det finns starka skäl att anta att många av de smittade trots egen misstanke om smitta underlåter provtagning på grund av rädsla för registrering. 75 av de nu smittade hör till gruppen homo- och bisexuella män. Med tanke på att det bara är dessa av samhället betraktades som mentalt rubbade så är det inte svårt att förstå att de ännu inte har fullt förtroende för sjukvårdsmyndigheten. Män som utnyttjat prostituerade, eller den som misstänker att maken utnyttjat prostituerade eller partner till bisexuella män kan även höra till de grupper som underlåter provtagning på grund av rädsla för social nedvärdering. Från samhällets sida kan det inte finnas något intresse av att veta vilka personer som på egen begäran genomgår provtagning. Det enda samhälleliga intresset i det sammanhanget är att alla som har skäl att känna oro för smitta skall få adekvata råd om hur smittspridning förhindras, och rådgivning kan ges även om patienten är anonym. Den angelägnaste och mest brådskande uppgiften just nu för att förhindra ytterligare smittspridning av HTLV3-virus är att de som har anledning att befara att de smittats självmant uppsöker sjukvården för test och rådgivning. kan detta endast möjliggöras om sjukvården får göra anonyma aidstester. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hemställer att regeringen framlägger erforderliga förslag för att provtagning för HTLV3-infektion skall kunna genomföras utan att efterforska patientens identitet. I 1985/86. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1985/86 So401
mot · G902So410 · 1985-01-01 00:00:00 — Motion till 1985/86:So410 m. fl. Ökad information om aids Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:L212 föreslås att uttalar att en förstärkning av den sakliga informationen om problemen kring aids är angelägen. BertiI Måbrink (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) I* 1985/86.