ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G902551 · 1985-01-01 00:00:00 — Motion till 1985/86:551 m. fl. (m) Vissa frågor inför allmän fastighetstaxering (prop. 1985/86:160) I proposition 1985/86:160 föreslås vissa ändringar i reglerna för fastighetstaxering inför den taxering av hyreshus-, industri-, exploaterings- och specialenheter som skall äga rum 1988. I propositionen tar departementschefen ställning till beslutade begäran om en allmän förutsättningslös översyn av reglerna för fastighetstaxering. Det föreslås att en översyn, som skall avse såväl de materiella som de formella reglerna, företas . Företrädare för riksdagspartierna skall fortlöpande kunna följa och lämna synpunkter på arbetet. Enligt vår mening bör en utredning med så stor betydelse för många enskilda bedrivas så öppet som möjligt. Utredningen bör därför vara parlamentarisk för att bereda företrädare för riksdagspartierna verklig möjlighet att följa arbetet och kunna påverka det. I propositionen föreslås att exploateringsmark som indelas i särskilda taxeringsenheter i fortsättningen skall ingå i småhus-, hyreshuseller industrienheter beroende på vilken byggnadstyp exploateringsmarken är avsedd för. Förslaget skall enligt departementschefen inte få leda till att exploateringsmark skall kunna ingå i taxeringsenhet som är föremål för schablonbeskattning. Detta skulle kunna leda till att en ägare får ta upp en mycket högre schablonintäkt till beskattning . Såvitt vi kan se kommer emellertid exploateringsmark avsedd för småhuseller hyreshusbebyggelse att påföras fastighetsskatt. Som framgår av den moderata partimotionen om skattepolitiken bör fastighetsskatten slopas. Om så, till följd av det parlamentariska läget, inte sker bör emellertid inte underlaget för fastighetsskatt utvidgas ytterligare. I avvaktan på att beslut fattas om att slopa fastighetsskatten bör således exploateringsmark generellt undantas från fastighetsskatt. Det torde ankomma på vederbörande utskott att utarbeta erforderlig författningstext. Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi 1. att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen beträffande utredning om reglerna för allmän fastighetstaxering, 2. att beslutar att fastighetsskatt inte skall utgå för Mot. 1985/86:551 exploateringsmark. () () () () Karl-Gös ta () () () land (m)
mot · G90295 · 1985-01-01 00:00:00 — Motion till 1985/86:95 av kemikalieinspektionen (prop. 1985/86:19) I proposition 1985/86:19 föreslås att den nya fristående myndigheten för kontroll och tillsyn av kemiska ämnen och produkter, kemikalieinspektionen, skall lokaliseras till Solna-Sundbybergsområdet. En särskild organisationskommitté tillkallades efter beslut om en effektivisering av kemikaliekontrollen för att bl.a. utforma förslag till organisation för den nya kemikalieinspektionen. skulle även pröva en lokalisering av den nya myndigheten utanför . Av organisationskommitténs betänkande framgår att det inte funnits någon egentlig vilja att pröva en lokalisering av myndigheten till någon annan plats än norra delar. Prövningen har uppenbarligen mera varit en formsak därför att gällande regionalpolitiska beslut så kräver. har goda förutsättningar att bli ett kemiskt-tekniskt centrum för såväl kontroll av miljöfarlig verksamhet som utveckling och forskning på det kemisk-tekniska området. har också tvingats att i sin redovisning medge att behoven av kontakter med myndigheter och forskningsinstitutioner också kan tillgodoses vid en lokalisering till . framhåller att det finns toxikologisk forskning där, och i finns också några av de myndigheter som inspektionen skall samarbeta med. Den vetenskapliga kompetensen torde i själva verket vara betydligt bättre i än i Solna-Sundbybergsområdet. Det framgår också att det motiv som från kommitténs sida anges tala emot som lokaliseringsort är restiden mellan och . Kontakterna med centralt näringsliv, arbetsstadgar och andra organ skulle försvåras liksom kontakterna med . Vid prövningen av lokaliseringsmyndigheter utanför är det vanligaste motargumentet att restiden till är så lång. Det är därför inte förvånande att kommittén för fram detta som ett huvudargument mot en lokalisering av myndigheten till . I detta fall blir det emellertid helt absurt. Det förekommer en omfattande arbetspendling mellan och . Restiden för dessa arbetsresor är inte längre än för dem som bor i förorter. Restiden till från torde heller inte i praktiken vara utan snarare hälften, om ens det. Arbetsgruppen för statlig verksamhet konstaterar också att utifrån statsmakternas regionalpolitiska intentioner bör en lokalisering till tillmätas större intresse än vad organisationskommittén gjort. Enligt min mening skulle en lokalisering till vara en fördel för den vetenskapliga kompetensuppbyggnaden inom myndigheten, som strävandena att minska koncentrationen av offentlig verksamhet till kan fullföljas. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar att kemikalieinspektionen skall lokaliseras till . 1 * 1985186.3 sami.
mot · G902A207 · 1985-01-01 00:00:00 — Motion till 1985/86:A207 m. fl. (vpk) Åtgärder mot utförsäkring av arbetslösa Antalet utförsäkrade ökade och är nu uppe i 23 000 personer mot 19 500 . Ökningen ligger främst i åldersgruppen . Om man vill komma till rätta med det ökande problemet med utförsäkrade krävs att det kommer till nya jobb. Det förutsätter i sin tur planerade åtgärder för att bygga ut industrin och den offentliga sektorn eller med andra ord en politik för att sätta människor i arbete. I avvaktan på en sådan politik krävs snabba åtgärder. De som hotas av utförsäkring har rätt att få ett beredskapsarbete. Tyvärr ser inte den modellen ut att fungera. Regeringen har tidigare vidtagit och anmäler även i årets budgetproposition åtgärder för långtidsarbetslösa. Det är bra. kan det förväntas en mycket kärvare arbetsmarknad, inte minst med tanke på regeringens ekonomiska politik. Därför krävs kraftfulla åtgärder för att motverka utförsäkring. För det första måste rätten till beredskapsarbete utvidgas så att samhället garanterar alla som hotas av utförsäkring ett beredskapsarbete. De som hotas av utförsäkring skall kontaktas och erbjudas ett beredskapsarbete. Kan inte samhället uppfylla garantin om beredskapsarbete skall ersättning från arbetslöshetskassan fortsätta utgå till dess den utförsäkrade kan erbjudas ett beredskapsarbete. För att vidga möjligheterna att uppfylla garantin bör även arbetsmarknadsutbildning jämställas med arbete för denna kategori och därmed vara kvalificerande för arbetslöshetskassa. räknas bara viss del av utbildningen som kvalifikationstid. Med denna modell kommer arbetslöshetskassorna att belastas, om inte större resurser satsas på fler beredskapsarbeten. Den förlängda arbetslöshetsersättning som här föreslås skall inte belasta kassamedlemmarna, utan kassorna skall få full kostnadskompensation av staten för merkostnaden. Med garanti om beredskapsarbete och förlängd kassaersättning kommer man inte att frångå arbetslinjen till förmån för kontantlinjen, men däremot kommer dessa inte att stå emot varandra. Ett fullföljande av arbetslinjen och att komma till rätta med utförsäkringarna kräver att nya jobb skapas. Med hänvisning till det anförda föreslås A207 1. att som sin mening ger regeringen till känna att den som hotas av utförsäkring bör garanteras beredskapsarbete enligt vad i motionen anförs, 2. att hemställer hos regeringen om förslag som innebär att om den utförsäkrade inte kan garanteras beredskapsarbete, skall förlängd arbetslöshetsförsäkring utgå enligt vad i motionen anförs, 3. att hemställer hos regeringen om förslag om att arbetsmarknadsutbildning skall vara kvalificerande för arbetslöshetsersättning. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G902A424 · 1985-01-01 00:00:00 — Motion till 1985/86: A424
mot · G902A711 · 1985-01-01 00:00:00 — Motion till 1985/86:A711 m. fl. (vpk) Slopande av skadestånd vid strejk, m. m. Strejkrätten är en av de grundläggande demokratiska fri- och rättigheterna. De anställda hos företag och myndigheter har rätt att kämpa för under vilka villkor de vill sälja sin arbetskraft. Strejkerna uppstår i motsättningen mellan kapital och arbete. Den kan inte lagstiftas bort, vilket främst utvecklingen under 1970- och har visat. Därför måste fredspliktsbestämmelserna i utmönstras. Därmed skulle även strejkskadestånden försvinna. En kämpande arbetar- och fackföreningsrörelse kan aldrig godkänna inskränkningar i strejkrätten eller att strejkande arbetare kan avskedas. Orsakerna till strejkerna finns hos arbetsköparna. Rättmätiga krav om rimliga arbetsvillkor från de arbetande motarbetas och gör situationen ohållbar. Mot arbetsköparens maktposition har arbetarna bara att välja mellan strejk eller underkastelse. Arbetsköparna provocerar, medvetet eller omedvetet, en konflikt. De kan sedan med stöd av lagen avskeda strejkande arbetare. Fackföreningsrörelsen i liksom i andra länder utvecklades i hård kamp för strejkrätten och mot arbetsköparnas svartlistningar och avskedande av strejkande. Arbetsrättslagarna och dess anvisningar måste förändras. kommunisterna kräver att deltagande i strejk aldrig skall få utgöra saklig grund för avsked. Tyvärr har socialdemokraterna kraftigt förändrat sin position till strejkskadestånden och därmed ställt sig på en borgerlig ståndpunkt som förstärker fredspliktens negativa effekter. Från att tidigare ha hållit fast vid att . skulle vara högsta strejkskadestånd har den socialdemokratiska regeringen tvingat igenom att skadestånd . skall kunna ådömas. Det har som följd att de som ådöms högre skadestånd än . hamnar i riskzonen för avsked, enligt lagens anvisningar. SAP-regeringens ställningstagande är inte bara en försämring genom att högre skadeståndsbelopp kan utdömas utan även en uttunning av anställningstryggheten och en förstärkning av kapitalets makt. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att som sin mening ger regeringen till känna att inga strejkskadestånd bör kunna ådömas strejkande arbetare och att fredspliktsbestämmelserna i arbetsrättslagstiftningen bör utmönstras, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att Mot. 1985/86 deltagande i strejk aldrig får utgöra saklig grund för avskedande. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G902A712 · 1985-01-01 00:00:00 — Motion till 1985/86:A712 m. fl. (vpk) Facklig vetorätt vid all form av entreprenad Metallfacket vid Domnarvet vill upphäva städentreprenad. är ett s. k. seriöst entreprenadföretag och därför kan inte Metall använda sig av vetorättsregeln i MBL 38-40 §§. Facket hävdar att städpersonalen skall vara anställd av företaget på platsen. företagsledning - i likhet med andra företag och myndigheter - vill använda entreprenörer i allt större utsträckning. Arbetslivet förändras, arbetsvillkor blir olika och trivseln försämras med omfattande och felaktiga entreprenader. Reglerna om vetorätt för facket är i sina detaljer relativt invecklade, men innebär i sina huvuddrag att facket har möjlighet att förhindra att arbetsgivaren, då han lägger ut arbete på uppdragstagare (entreprenör), medverkar till att villkor som strider mot lag, kollektivavtal eller mot vad som brukar gälla inom avtalsområdet kommer att tillämpas. Syftet med vetorätten är att komma till rätta med s. k. grå arbetskraft, och de fackliga organisationerna (centralt) har genom den fackliga vetorätten fått befogenheten att stoppa sådana avtal mellan arbetsgivaren och en tilltänkt entreprenör. Vetorätten får inte användas av facket för att behålla arbetsuppgifterna inom företaget eller att förhindra att arbetsgivaren organiserar om sin verksamhet. Den fackliga vetorätten är alltså begränsad. Vetorätten bör därför utvidgas och gälla de lokala fackföreningarna (bl. a. klubbar, avdelningar etc.). Vetorätten skall ej heller begränsas till endast s. k. grå arbetskraft (grå företag) utan gälla vid alla entreprenader. Flera fördelar skulle uppnås. Arbetsgivaren skulle se mer till sitt företag och inte i onödan och av kortsiktiga vinstmotiv anlita entreprenörer. De entreprenörer som vill komma i fråga skulle tvingas till bättre personalpolitik; t. ex. skulle den personalpolitik som bedrivit vid Domnarvet inte kunna fortsätta. Med hänvisning till det anförda föreslås att hemställer hos regeringen om förslag som innebär att den fackliga vetorätten vid entreprenad utvidgas till alla former av entreprenad och att vetorätten skall kunna utövas av den lokala fackföreningen i enlighet med vad i motionen anförs. (vpk) (vpk) (vpk) 1985/86 A712
mot · G902A732 · 1985-01-01 00:00:00 — Motion till 1985/86:A732 och () Vidgad rätt till ledighet för vård av barn Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:So615 hemställs att beslutar att ändra i lagen om rätt till ledighet för vård av barn (1978:410) så att 3 § andra meningen ges lydelsen: Rätten till hel ledighet gäller till dess barnet har uppnått ålder.
mot · G902A740 · 1985-01-01 00:00:00 — Motion till 1985/86: A740 () Ändring i lagen om anställningsskydd Från lagen om anställningsskydd undantas bl. a, arbetstagare som med hänsyn till arbetsuppgifter och anställningsvillkor får anses ha företagsledande eller därmed jämförlig ställning. Önskemål från såväl arbetsgivare som anställda framförs allt oftare om att även chefspersonal under denna nivå och kvalificerade befattningshavare med specialistfunktioner även skulle kunna undantas från lagen. 1 § LAS bör därför ändras i enlighet med nedanstående. Med stöd av ovanstående hemställs att beslutar att anta följande Förslag till Lag om ändring i lagen (1982: 80) om anställningsskydd Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1982:80) om anställningsskydd skall erhålla följande lydelse. Denna lag gäller arbetstagare i allmän eller enskild tjänst. Från lagens tillämpning undantas dock: 1. arbetstagare som med hänsyn till arbetsuppgifter och anställningsvillkor får anses ha företagsledande eller därmed jämförlig ställning, 2. arbetstagare som tillhör arbetsgivarens familj, 3. arbetstagare som är anställda för arbete i arbetsgivarens hushåll, 4. arbetstagare som har anvisats beredskapsarbete, skyddat arbete eller arbete i ungdomslag, 5. arbetstagare som med hänsyn till arbetsuppgifter och anställningsvillkor får anses ha annan chefs- eller specialistbefattning, om berörda arbetstagare och arbetsgivare träffat överenskommelse om att lagen inte skall gälla och att arbetstagaren i stället skall vara tillförsäkrad minst sex månaders uppsägningstid med bibehållna anställningsförmåner. Denna lag träder i kraft .
mot · G902A802 · 1985-01-01 00:00:00 — Motion till 1985/86: A802 () Ökat invaliditetsskydd för utomlands tjänstgörande statstjänstemän Enligt allmänna regler för statlig ersättning till statstjänstemän som skadas vid tjänstgöring utomlands (SFS 1964:519) utgår högst . som ersättning för invaliditet. Detta medför t. ex. att en svensk FN-soldat som blir helt invalidiserad får ersättning för detta med . En sådan summa för att komma i gång med en helt ny tillvaro är orimligt låg. Reglerna för ersättning till statliga tjänstemän bör därför ändras i detta avseende. Eventuellt bör införas särskilda regler för personer som ingår i en svensk FN-kontingent. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen vidtar åtgärder för att förbättra invaliditetsskyddet vid tjänstgöring utomlands för statstjänstemän och i synnerhet för svensk FN-personal.
mot · G902Jo205 · 1985-01-01 00:00:00 — Motion till 1985/86:Jo205 (vpk) Ökade insatser för trädgårdsnäring m. m. Läget för Tornedalskommunema är kärvt. Stor arbetslöshet och hög utflyttning har varit kännetecknande för dessa kommuner. Jorden i detta område är bördig. Antalet soltimmar är mycket högt. Odlingsförutsättningarna är alltså mycket goda. finns utbildning för trädgårdsodling inom kommun. Ett sätt att aktivt bekämpa arbetslösheten vore en koncentrerad satsning på trädgårdsodlingen i vid mening inom denna region. kunde arrendera eller köpa lämpliga markområden för detta ändamål. Markförbättringar och markförberedelse för sådana odlingar kunde igångsättas genom samhällsbeslut och statlig finansiering. Inom har vuxit fram omfattande bärodlingar. En viss svårighet att avsätta vissa sortiment från dessa odlingar har också kunnat märkas. har man genom sortutveckling fått fram högväxta, högproducerande arter av skogsbär, bl. a. lingon och blåbär. Dessa kan dessutom skördas med maskin. kan användas som försöksområde för sådana odlingar. Omfattande ökningar i odlingsintensitet och odlingsvolym skulle bredda underlaget för en länge närd dröm i : en bär- och konservindustri till länet. En livsmedelsgrupp under i har arbetat med frågan. Några framgångar i det hittillsvarande arbetet har man inte haft. Vad som behövs är ett väl tilltaget offertstöd till för att starta verksamheten. Först då skulle man få ett slut på bollandet mellan olika myndigheter som används som ett alibi för visad handlingskraft men som inte fört problemet en millimeter närmare en lösning. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen hemställer om förslag till åtgärder för ökade insatser inom trädgårdsnäringen och för bär- och konservindustri i .
mot · G902Jo206 · 1985-01-01 00:00:00 — Motion till 1985/86:Jo206 m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:So607 föreslås 1. att som ett första steg i slopandet av livsmedelsmomsen begär att livsmedelssubventionerna höjs med ett i förhållande till regeringens förslag med 3 . 2. att hos regeringen begär förslag om fullständigt slopande av momsen på livsmedel i enlighet med vad som anförs i motionen. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) i
mot · G902Jo207 · 1985-01-01 00:00:00 — Motion till 1985/86:Jo207 m. fl. (vpk) Ökat anslag till prisreglerande åtgärder på jordbrukets område I proposition 1985/86:100 bil. 11 under anslaget C 3, Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område, föreslås: posten Ersättning för införselavgiftsmedel utanför fördelningsplanen, som innevarande budgetår uppgår till 33 milj. kr., bör som ett led i den strama utgiftsprövningen inte tas upp för /87. Vi motsätter oss en sådan förändring. Det skulle innebära en höjning av mjölkpriset, vilket vi ur många synpunkter anser vara felaktigt. Vi föreslår därför att dessa medel under anslaget bibehålls oförändrade och att anslaget höjs med motsvarande summa. Med hänvisning till det anförda föreslås att beslutar att under Bil. 11 , C 3, Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område, anvisa . utöver regeringens förslag avseende Ersättning för införselavgiftsmedel utanför fördelningsplanen. (vpk) (vpk)
mot · G902Jo262 · 1985-01-01 00:00:00 — Motion till 1985/86: Jo262
mot · G902Jo405 · 1985-01-01 00:00:00 — Motion till 1985/86:Jo405 m. fl. (vpk) Höjt bidrag till fiskevård m. m. Från anslaget Bidrag till fiskevård m. m. lämnas bidrag bl. a. till fiskevård och till kostnader för bildande av fiskevårdsområden. Efterfrågan på bidrag för åtgärder på bägge här nämnda områden är mycket stor, och en mycket positiv utveckling kan här noteras. En bra fiskevård samt bättre och rationellare fiskevårdsområden ger den fiskande allmänheten ökade möjligheter till ett givande fritidsfiske. Därtill är fritidsfisket ett väsentligt inslag i rekreation och aktivitet i vår vackra natur. Fritidsfisket är också en av de viktigaste delarna i strävandena för att bygga ut turistsektorn. Oavsett om det handlar om vinter- eller sommarfiske har fritidsfisket eller sportfisket sin givna plats när det gäller att belägga vintersportorter eller sommarstugbyar. Även ur regionalpolitisk synpunkt är det av stor vikt att bidrag kan ges till åtgärder på detta område. Enligt vår bedömning kommer ökade resurser för åtgärder på detta område att ge mycket positiva effekter, och anslaget bör därför höjas med . Med hänvisning till det anförda och med ändring i proposition 1985/86:100 föreslås att under bil. 11,E 11 Bidrag till fiskevård m. m., beslutar anvisa ett med . (vpk) (vpk)
mot · G902Jo406 · 1985-01-01 00:00:00 — Motion till 1985/86:Jo406 och (vpk) Ett förbättrat Vänerfiske har det alltmer uppmärksammats att en alltför stor del av vår matfisk är importerad. Olika insatser görs nu för att öka andelen av egenproducerad eller inhemskt fångad fisk. Fritidsfisket får allt fler utövare och har berikats i och med beslut om fritt handredskapsfiske. Många fiskeintresserade människor går ihop i föreningar och bidrar till väsentliga insatser på fiskevårdens område. Också från olika myndigheters sida visas ett större intresse för både yrkesfiskets och fritidsfiskets roll och villkor. Ett av de mest intressanta initiativen från myndigheternas sida är en s. k. Laxfond för . Projektet är ett samverkansprojekt mellan länen runt . Uppdragsgivare är alltså länsstyrelserna i P-län, R-län samt S-län. Projektets övergripande mål är: o att bevara unika lax- och öringstammar, o att väsentligt öka tillgången på lax och öring i , o att väsentligt och varaktigt öka sysselsättnings- och rekreationsmöjligheterna i . Vi anser att de uppställda, övergripande målen är av den karaktären att de inte är en angelägenhet endast för de tre Vänerlänen. Projektets karaktär och innehåll bör vara ett riksintresse. Eftersom projektet är av långsiktig karaktär är det viktigt att det på ett tidigt stadium skapas garantier för dess genomförande. Ett viktigt inslag för det fortsatta arbetet är att söka skapa fasta resurser för dess organisation. Det skulle vara av stort värde att ett särskilt kansli inrättas för projektets del. Med hänsyn till projektgruppens sammansättning finner vi det naturligt att detta kansli förläggs i . Vidare måste åtgärder vidtas för en förbättrad fiskeövervakning i . Vissa forskningsinsatser måste också göras, bl. a. med avseende på det naturliga beståndet av lax och öring i och de begränsade vatten som är en av grundvalarna för fiskens naturliga reproduktionsmöjlighet. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om som ett riksintresse, 2. att hos regeringen hemställer om åtgärder för genomförande. (vpk) (vpk)