mot · G8021146 · 1985-01-22 00:00:00 — och av små vatten- och vindkraftverk På grund av den överinvestering sorn skett i elproduktionskapacitet genom fullföljande av kärnkraftsreaktorerna och O 3 är utrymmet för satsning på vindkraft och små vattenkraftverk mycket begränsad. Investeringar i nya elproduktionsanläggningar är i allmänhet förlustbringande . Detta gäller i hög grad också för små vatten- och vindkraftverk. De flesta som har intresse av att satsa på denna typ av kraftverk har inte gott om kapital eller är ägare till gammal lönsam vattenkraft som kan betala de första årens förluster i nytt kraftverk. Genomförandet är därför ofta helt beroende av långa lån och med en fördelaktig fördelning i tiden av ränta och amortering. En successiv utbyggnad av dessa små kraftverk minskar sårbarheten i vårt eldistributionssystem, underlättar avvecklingen av kärnkraften, skapar sysselsättning, främjar teknisk utveckling och ger värdefulla drifterfarenheter. Vi vill särskilt understryka vikten av att stödet till investeringar för byggande av små vattenkraftverk väsentligt förbättras. F. n. utgår ett bidrag om för investeringar i små vattenkraftverk som beställs t. o. m. . Stödet avser kraftverk med en effekt mellan 100 och 1 500 kW. Stöd bör även kunna utgå till anläggningar med lägre effekt än 100 kW efter särskild prövning. Dispens för den nedre effektgränsen bör ges generöst. Även om vi inte behöver mer elproduktionskapacitet finns det ändå som ovan redovisats en rad skäl för att stimulera utbyggnaden av små vattenoch vindkraftverk. har utrett finansieringen av och stöd till de små vattenkraftverken. Det finns goda skäl att ge små vatten- och vindkraftverk lika finansierings- och stödvillkor. föreslår ett fortsatt stöd på investeringskostnaden samt ett 50-procentigt bidrag till förprojekteringskostnaderna före vattendom. Verket har också undersökt möjligheterna till mer långsiktig finansiering och konstaterat att t. ex. SPP har intresse för detta om säkerhet kan lämnas genom pantbrev och statsgaranti. Av utredningen framgår också att de ekonomiska villkoren för kraftleveranser från små kraftverk, som utarbetats inom branschen, i princip är skäliga men f. n. är tillämpningen otillfredsställande. Det är angeläget att finna former som garanterar de små kraftleverantörerna den ersättning som rekommendationerna enligt EKOVISAM ger rätt till. Det är också viktigt att tillståndsprövningen för små kraftverk kan förenklas och ske snabbare. Enligt nuvarande energiskattebestämmelser skall den som innehar anläggning med minst 50 kW generatoreffekt betala elskatt på egen förbrukning. Detta har medfört olämpliga effekter. Exempelvis finns det vid ett stort antal svenska reningsverk generatoraggregat med 49 kW, vilka utnyttjar metangasen från reningsprocessen. Den ytterligare gas som hade kunnat utnyttjas ventileras i en del fall bort, i andra fall används den som bränsle. Det finns också många små vattenkraftverk som avsiktligt utnyttjas med för små generatorer för att undvika skatten. uppmärksammade detta problem (SOU 1982:16 s. 138) och föreslog dels en höjning av gränsen till 100 kW, som ansågs mer rimlig, dels att de första 0,4 GWh skulle undantas från beskattning. Därigenom skulle man undgå tröskeleffekten. Denna del av energiskatteutredningens förslag har inte föranlett någon åtgärd från regeringens sida. En ändring enligt kommitténs förslag skulle lösa problemet och därtill gynna produktionen i små enheter. framför likartade synpunkter i sin utredning. Det är angeläget att regeringen förelägger förslag om permanenta stödregler för små vatten- och vindkraftverk enligt de riktlinjer som redovisas i statens energiverks utredning och i denna motion. Med hänvisning till vad som ovan anförs hemställer* vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om finansiering och stöd för utbyggnaden av små vatten- och vindkraftverk. () () * Se även motion 1984/85:1147.