ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G8021952 · 1985-01-23 00:00:00 — Motion 1984/85:1952 Rätt för vissa glesbygdskommuner att friare disponera det s. k. tillläggsbidraget till Tilläggsbidrag utgår till kommunerna med viss procent av bidraget för basoch förstärkningsresurser i . För vissa kommuner i glesbygd med elevhemsverksamhet fastställs visst högre procenttal som bidrag till kostnader för elevhemmens drift. Elevhemmen är i och för sig nödvändiga i de fall reseavstånden mellan hem och skola omöjliggör dagliga resor. måste konstateras, att långa avstånd främst till högstadieorter och bristen på utbildningsmöjligheter inom rimligt reseavstånd utgör ett allvarligt hinder för regionalpolitiska strävanden. Detta kan iakttas inte minst inom glesbygdsområden, där staten funnit skäl göra betydande ekonomiska insatser som stöd till en positiv utveckling av det lokala näringslivet. Möjligheterna att inom ramen för nuvarande statsbidrag öka kommunernas förutsättningar att på ett flexibelt sätt underlätta undervisning i glesbygd bl. a. i anslutning till andra regionalpolitiska åtgärder bör därför förbättras. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar uttala att sådan ändring av förordningen om tilläggsbidrag för driften av grundskolor vidtas, som möjliggör för glesbygdskommuner att inom ramen för det särskilda tilläggsbidraget för elevhem göra sådana omdispositioner som underlättar viss undervisning på elevernas hemorter. . ÅSLING (c)
mot · G8021953 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:1953 Skyldighet för fotgängare att bära reflex Trots att avslagit motioner med förslag om skyldighet för fotgängare att bära reflexer dristar jag mig att på nytt föreslå detta. Många trafikolyckor på våra mörka vintervägar är förorsakade av att bilisterna inte ser de gående. Den som själv är bilförare vet detta. Information om att det är bra att bära reflexer är gott och väl och kommer att behövas också i fortsättningen men den kommer att ha större effekt om det finns en lagstadgad skyldighet för gående att bära reflexer i mörker. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att begär att regeringen lägger fram förslag till lagstiftning om obligatorisk användning av reflexer för fotgängare i mörker.
mot · G8021954 · 1985-01-22 00:00:00 — Motion 1984/85:1954 Den synoptiska väderstationen på genomför en utglesning av det bemannade väderstationsnätet. satsar man på att uttveckla en ny typ av automatstationer i det s. k. . Under /86 kommer man enligt planer att lägga ned ytterligare ett antal synoptiska väderstationer, däribland . Den bemannade väderstationen lokaliserad i anslutning till flygfältet på norra delen av ön har varit i verksamhet . De meteorologiska och klimatologiska förhållandena på och kring skiljer sig i flera avseenden från fastlandet. Väl kända är de nyckfulla och snabba vindförändringarna på . Regelbundna rapporter från en bemannad väderstation på är av betydelse för såväl sjöfart som flygverksamhet. Det snabbt ökande antalet fritids- och turistbåtar på ställer också ökade krav på utförliga och tillförlitliga sjörapporter. Väderstationen är också betydelsefull ur sysselsättningssynpunkt. Varje arbetstillfälle på en ort med struktur är av stor vikt. Det sektorstänkande som styr den statliga verksamheten får förödande konsekvenser för glesbygdsområden. erhöll 1976 glesbygdsstöd. Statliga myndigheter med länsstyrelse och lantbruksnämnd i spetsen har med stödet försökt skapa nya arbetstillfällen till ön och vända den negativa befolkningstrenden. planer och beslut går i den andra riktningen. Man kan starkt ifrågasätta om någon samhällsekonomisk besparing uppnås om man först avvecklar statlig verksamhet i glesbygd för att sedan med regionalpolitiska pengar försöka återskapa ny sysselsättning. Enligt min mening talar såväl meteorologiska som regional- och sysselsättningspolitiska skäl för ett bibehållande av en bemannad väderstation på . Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om bibehållande av en bemannad väderstation på .
mot · G8021956 · 1985-01-24 00:00:00 — mellan - , och Mellansjö , i , behöver en genomgripande upprustning. Flera olyckor har också inträffat. Riskerna är speciellt stora vid tunga transporter. Vägsträckan har dock stor betydelse för den region som den är avsedd att betjäna. Den är den viktigaste förbindelselänken mellan och . Det bör erinras om att gruvbrytning startat i Enåsen, . I regionen finns betydande industriell verksamhet, i bl. a. och , företag som i likhet med postverkets sorteringscentral i är beroende av . Detsamma gäller naturligvis skogsbruket i det virkesrika området. Det finns goda förutsättningar att utveckla turismen i regionen. Det förutsätter naturligtvis tillgång till ett trafiksäkert vägnät. Det finns alltså förutom säkerhetsskäl betydande sysselsättningsskäl för en ombyggnad av vägen. och kommuner har gjort framställningar om upprustning. har gjort ett enhälligt uttalande med krav på omedelbara åtgärder. Det finns en kraftig folklig opinion bakom framstötarna om åtgärder. Folkliga aktionsgrupper har bildats och agerat. Trots detta har inte projektet prioriterats så högt att nödvändiga förbättringar är att vänta . Med hänvisning till vad som ovan anförts föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av att ges en med flertalet andra vägar likvärdig, trafiksäker standard.
mot · G8021957 · 1985-01-24 00:00:00 — Motion 1984/85:1957 Bo Finnkvist Påföljden av att fordon lämnas olåst I 75 § vägtrafikkungörelsen stadgas att förare av motordrivet fordon skall vidta lämpliga åtgärder för att förhindra att fordonet obehörigen brukas av annan. Den som bryter mot denna paragraf kan dömas till . Paragrafen gäller i princip också hästfordon. I praktiken kan följderna av denna typ av lagstiftning bli att den som är utsatt för ett brott, exempelvis bilstöld, kan få ett hårdare straff i vissa fall än den som förövar brottet. Utöver böter för att en bilförare glömmer att låsa bilen eller avlägsna tändningsnyckeln följer i allmänhet också högre självrisk om bilen skadas, på grund av att nycklarna inte har avlägsnats. Detta sista ekonomiska utlägg kan bli nog så kännbart för en som inte gjort sig skyldig till något allvarligare än att glömma nycklarna kvar i bilen. Ett straff därutöver kan inte betraktas som rimligt och stämmer illa med normal rättsuppfattning. Även om 75 § i VTK inte tillämpas i någon större utsträckning, bör den avlägsnas ur VTK till följd av ovanstående argument och att det gäller i princip alla fordon. att hos regeringen begär att 75 § vägtrafikkungörelsen upphävs. BO FINNKVIST (s)
mot · G8021958 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. Bro över Östersundet till i är största ön i . På ön finns ca 600 permanent boende och lika många fritidsboende. Huvudsaklig näring på ön är jord- och skogsbruk. Av de yrkesverksamma pendlar de flesta till arbeten i . På finns skola och affär. Ön är ett välbesökt turistmål med fina badstränder och vacker natur. Ett nystartat utvecklingsbolag satsar på att tillskapa nya arbetstillfällen på ön, främst inom turistnäringen. Förbindelsen mellan och fastlandet upprätthålls med en färja som går i stort sett varje halvtimma. Färjdriften kostar drygt 4 milj. kr. Broobjektet finns angivet i flerårsplanen med byggstart . Arbetsplan för bron är fastställd. driver projekteringen så att en byggstart skall vara möjlig . En förutsättning är dock att beslut och byggstart tas . Produktionsplaneringen beräknas kräva . Total uppslutning kring förslaget har nåtts från samtliga intressenter såsom länsstyrelse, kommun, och berörda markägare. Objektet beräknas kosta ca 70 milj. kr. Ett rationellt byggande beräknas ske . Ungefär 50 personer kan sysselsättas direkt vid brobygget. Sekundär sysselsättning för framställning av betong, armeringsstål m. m. beräknas grovt ge ungefär lika många arbetstillfällen. Det finns enligt vår mening goda skäl att påbörja brobyggandet . Genom att ersätta färjan med bro skulle erhålla stora företagsekonomiska vinster som trafikanterna skulle få minskad restid och ökad bekvämlighet. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om tidigareläggning av byggande av bro över Östersundet till . () () minab/gotab 1985 79809
mot · G8021959 · 1985-01-24 00:00:00 — I takt med den ökade turismen har omfattande utbyggnad skett av Sälenområdets fjällanläggningar. Antalet bäddar, liftar, husvagnsplatser och stugor har flerdubblats och ytterligare utbyggnad planeras. Detta har medfört att omkring 40 000 turistbäddar växlas under vissa tider av året. Det betyder att 80 000 personer färdas till och från området i veckosluten. Det i sin tur innebär 25 000 bilar i rörelse i området under förutsättning att några turister färdas med buss och att det i varje bil finns tre personer. Förunderligt nog har vägsträckan långt ifrån anpassats till den ökade trafikmängden. Långa sträckor med hastighetsbegränsningar och smala slingrande vägsträckor som inte medger ens föranleder långa köer och farliga omkörningar. Befolkningen och näringslivet utmed vägen mellan och har uppenbara svårigheter i sin dagliga verksamhet på grund av trafikintensiteten. Sälenområdets stora betydelse för bygden måste beaktas. Dess belägenhet gör att det finns goda möjligheter att utveckla området vidare. Det finns därför flera starkt vägande skäl för att en upprustning, och i vissa delar nybyggnad, av vägen mellan och kommer till stånd. Med hänvisning till vad som anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om projektering för upprustning och ombyggnad av , 2. att beslutar att medel för genomförandet avsätts ur anslaget B 3, bilaga 8, byggande av statliga vägar. () () 1 1984/85.
mot · G8021961 · 1985-01-22 00:00:00 — m. fl. Införande av postnummer i telefonkatalogen största och aktuellaste adresskalender - telefonkatalogen saknar en detalj i adressen på abonnenterna, nämligen postnumret. När man beställer ett telefonabonnemang kräver att man uppger hela sin fullständiga postadress, dvs. även med postnumret. Detta krävs bl. a. för att verket skall kunna adressera kundernas telefonräkningar korrekt. När abonnentens namn och adress införs i telefonkatalogen utelämnas postnumret i adressen. Det skulle vara en fin service till allmänheten om också postnumret fanns med, så att man slapp slå i postnummerkatalogen för att få fullständig adress. Ändringar och tillägg till postnummerkatalog saknas i de flesta hushåll. Enligt uppgift är en stor procent av postförsändelserna försedda med felaktiga postnummer. Detta betyder längre försändelsetid och kostar säkert postverket stora pengar. Även om införandet av postnummer i telefonkatalogen kostar en del pengar, torde besparingarna för postverket bli betydande, varför det totalt sett inte skulle bli någon större merutgift. Med hänsyn till vad vi här anfört föreslår vi att begär att regeringen vidtar åtgärder i syfte att införa postnummer i telefonkatalogen. () ()
mot · G8021962 · 1985-01-25 00:00:00 — Motion 1984/85:1962 m. fl. I samband med beslut om att föra till sjukvårdsregion (SoU 1980/81:6) uttalade att det var nödvändigt att länets innevånare fick försäkran om att kommunikationsfrågan löstes. Riskdagen ansåg att det var en självklar förutsättning för överflyttningen att resemöjligheterna förbättrades. Snabba och bra förbindelser måste finnas mellan och , ansåg , som därmed gjorde mycket långtgående utfästelser. Genom utbyggnaden av inrikesflyget har vissa förbättringar skett, men det har inte på något avgörande sätt förbättrat förutsättningarna. Oron och missnöjet bland befolkningen, särskilt då från kommun, växer. Följande åtgärder anser vi bör ske omgående: SJ:s planer på ändringar av sowagnsförbindelsen måste stoppas. Den tänkta förändringen innebär så stora negativa konsekvenser att det är helt oacceptabelt. Det skulle innebära att man kan stiga på en sovvagn i först och sedan byta till sittvagn i . Som skäl för den tänkta förändringen anger SJ att beläggningen inte ökat efter överflyttningen av regionsjukvården till . Det bör påpekas att har endast av patientströmmen vänts från till . beräknas den nya indelningen få fullt genomslag. bör inte SJ fullfölja sin planerade förändring. Innevånarna i kommun blev speciellt missgynnade ur kommunikationssynpunkt vid flyttningen av regionsjukvården till . Här rör det sig om helt oacceptabla restider. För att få någorlunda tillfredsställande förbindelser mellan och måste reguljär flygtrafik tillskapas skyndsammast möjligt. På sträckan har viss busstrafik inrättats. Denna bussförbindelse fyller en viktig funktion, men har inte fått den resandeström som gjort den helt ekonomiskt lönsam. Kollektivtrafikbidrag måste därför utgå till viss del. Det är nödvändigt att länshuvudmannen tillförsäkras långsiktiga ekonomiska garantier, så att denna förbindelse kan upprätthållas. Med hänvisning till den riksdagsbeställning som gjordes i samband med förändringarna i regionsjukvården, angående kommunikationerna mellan och bör särskild hänsyn tas till detta när bidragen till kollektivtrafiken fördelas. att sorn sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen angående förbättringen av kommunikationerna mellan och . () ()
mot · G8021963 · 1985-01-25 00:00:00 — Underlaget för beslutet om de s. k. prövningsbanorna för Svartåbanan bygger enligt vår mening på ofullständigt material. Vi föreslår därför att beslutet omprövas. - Yttrande från SJ, ÖB, transportrådet etc. gällde en lokalsträcka mellan och . Tågförbindelserna mellan och över har restider på uppemot . Genom att använda genvägen ÖrebroSvartå skulle förbindelserna med och även avsevärt förbättras. Banförbindelsen och den hårt belastade sträckan skulle då bli avlastad. Genom att använda också denna väg skulle en snabb förbindelse mellan och upprättas. vid trafikstopp sträckan , har Svartåbanan varit räddningen. På så sätt är också denna bandel ett viktigt alternativ och en reservbana. - Svartåbanan har regionalpolitisk betydelse för stor del av Bergslagen. Godstrafik förekommer på Svartåbanan. Dock stannar inte dessa för lastning på den aktuella bandelen. Ändå ligger flera tillverkningsindustrier efter bansträckan. Det vore realistiskt att utreda om inte godsmottagning kunde ske på flera av de större orterna utmed banan. Denna del av Bergslagen från över till har en negativ befolkningsutveckling. För lokalisering av företag i regionen är alternativa transporter viktiga. Partikongressens beslut slog också fast att bandelar som har regionalpolitisk betydelse skulle undantas från nedläggning. - Direktgående förbindelser Karlstad-Örebro-Västerås-Stockholm diskuteras. Om de av en socialdemokratisk arbetsgrupp aktualiserade direktgående förbindelserna mellan (kanske även ), över till kommer till stånd, blir Svartåbanan en del av riksnätet. Regionaltrafik skulle med låga insatser bli möjlig att utveckla. Det logiska vore därför att den bandel som avförts från riksnätet togs upp till förnyad prövning. Med stöd av ovanstående motiveringar hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna att bandelen bör bli föremål för omprövning.
mot · G8021965 · 1985-01-24 00:00:00 — Datorisering av information om kommunikationer Få människor vet om att det faktiskt går att ta sig fram till alla orter i vårt land med kollektiva transportmedel. Det är mycket svårt att skaffa sig information om hur man reser kollektivt till en mindre ort. SJ:s resebyråer har inte ens en karta med alla orter utmärkta och kan bara i undantagsfall berätta om bussförbindelser sorn tar vid där tågen slutar gå. Genom länstrafikreformen har det blivit mycket billigt att resa kollektivt. I min hemkommun tar man sig långa vägar under tian. Dessutom har man kombinerat skolskjutsar med vanlig persontransport i kompletteringstrafiken, till samma låga taxa. Men det är inte säkert att ens kommunens egna invånare vet om hur lätt de har att ta sig till centralorten hur långt bort de än bor från den. Här skulle datorerna kunna göra stor nytta. En centraldator dit alla rapporterade sina turer och kontinuerligt förde in ändringar, i kombination med terminaler över hela landet, skulle göra det möjligt att blixtsnabbt få fram de mest invecklade färdvägar med tider och pris och eventuella villkor, som t. ex. att beställa i förväg. Som det nu är har många människor slutat räkna med annat än bilen, när det gäller att resa till någon annan plats än de större städerna. Bussar och linjebilar går ofta med alltför få passagerare. Turisterna har svårt att hitta ut över landet. Det bör vara en naturlig samordningsuppgift för SJ, hela folkets järnväg, att ta ansvar för informationen om all markbunden trafik. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen framförts om en centraldator för trafikinformation. minab/gotab 1985 79811
mot · G8021968 · 1985-01-24 00:00:00 — Motion 1984/85:1968 En bra trafikpolitik syftar till bättre och billigare transporter av människor och gods. I finns ett ganske bra utbyggt landsvägsnät, men beträffande kollektivtrafiken finns en del att göra. Trafiken måste bli säkrare och mindre störande för miljön. är hårt drabbat av försurning både när det gäller mark, vatten och luft. Det är viktigt att på alla sätt minska belastningen på miljön. Det gäller att skapa förutsättningar för att minska privatbilismen och i möjligaste mån minska på avgaser från biltrafiken. är ett i många fall överlägset trafikmedel. Den är miljövänlig, energisnål, effektiv och förhållandevis säker. Trafikpolitiken borde inriktas på att stärka järnvägens resurser och konkurrenskraft. är det av stor betydelse att järnvägarna kan bevaras. Även näringslivet måste kunna erbjudas en tillfredsställande trafikförsörjning till lägsta möjliga samhällsekonomiska kostnader. Det är av största vikt att vidta förbättringar av järnvägslinjen KarlskronaKristianstad. I första hand en elektrifiering av bandelen. Eftersom bandelen är elektrifierade, så är det föga rationellt att tågen skall framdrivas med diesellok . Merarbetet med särskilda lok och vagnmaterial försvinner om hela sträckan blir elektrifierad. I övrigt är bandelen i behov av viss upprustning. Det gäller järnvägsstationer och bangårdar. Viss förstärkning av banan kan också bli aktuell för att klara allt tyngre godsvagnar. Dessa åtgärder kan motiveras med arbetstillfällen som är i starkt behov av. Det är viktigt att man kan öka järnvägstrafiken när det gäller godstransporter för att därigenom slippa den tunga lastbilstrafiken som skadar miljön. Persontrafiken på järnvägen har lagts ned, trots att resandefrekvensen var relativt stor. Skolbarnen men också övriga invånare åkte från och kommuner. Och säkert känner många saknad över att inte kunna åka tåg på sträckan . Längs linjen ligger kommun med företaget . sänds flera vagnsätt av gods från till . Vidare pågår förhandlingar om utbyggnad av industrispår i . Förhandlingarna bör påskyndas och slutföras. Dessa godstransporter innebär att bandelen måste vidmakthållas och förbättras. Resterande del av banan bör kunna rustas upp så att persontrafiken kan återupptas. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs 1. att som sin mening ger regering till känna vad som i motionen anförts angående förbättringar innebärande elektrifiering och övrig upprustning av bandelen , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående återupptagande av persontrafiken på järnvägssträckan .
mot · G8021969 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. Ett brosystem i kommun Brobyggen som ersätter färjetrafik lönar sig. har vid beräkningar påvisat att den genomsnittliga återbetalningstiden för en broinvestering kan vara så kort som . Kommunikationsministern anförde också i samband med utfärdandet av direktiven för vägplaneringen att särskild vikt skulle läggas vid företagsekonomiskt lönsamma objekt utan hinder av gängse samhällsekonomiska synsätt i planeringen. Vi delar den uppfattningen och anser att frågan om ett internt brosystem inom kommun stämmer väl med detta uttalande. Flera utredningar har bekräftat att ett kommunikationssystem baserat på vägar och interna broförbindelser skulle ge en mycket god samhällsekonomisk lönsamhet. Det medför dessutom effekter som inte kan mätas i ekonomiska termer såsom social trygghet. kommun med bebyggelse lokaliserad till tio öar är den enda kommun förutom som inte har fast landförbindelse. Hur det dagliga livet kan te sig för kommuninvånarna belyses med följande exempel: Mellan den sydligast bebyggda ön, , och den nordligaste, , är avståndet . Även om avståndet kan synas kort i kilometer räknat är det långt om man tar hänsyn till befintliga resmöjligheter. En resa med allmänna kommunikationsmedel mellan och tar normalt , om man planerar resan väl. Transportmedlen är först bilfärja mellan och , därefter buss från färjeläget till Burö färjeläge via Pinan färjeläge, sedan byte till bilfärja mellan och . Befolkningen på den nordligaste ön, , har en timmes resväg till kommuncentrat. Därtill kommer att den stora kommunala trafikkostnaden nödvändiggör ett begränsat antal dagliga förbindelser. Kommunen har således ett besvärligt läge från bl. a. intern kommunikationssynpunkt i sin egenskap av skärgårdskommun med befolkning på tio öar. På grund av stor brist på arbetsplatser inom kommunen blir pendlandet över kommungränsen betydande, främst då till fastlandet. Genom att befolkningen är spridd på så många öar är även pendlandet inom kommunen förenat med väsentligt större uppoffring än normalt. Här föreligger alltså mycket stort behov av förbättrade kommunikationer. Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om åtgärder för att ersätta vissa färje- och båtförbindelser inom kommun med broar. () . () () ()