mot · G8022431 · 1985-01-25 00:00:00 — m. fl. För att komma till rätta med såväl den statsfinansiella som samhällsekonomiska krisen krävs betydande besparingar som inte är av engångskaraktär. Annars måste orimliga skattebördor läggas på löntagarna och stora skulder vältras över på kommande generationer. Socialförsäkringens utbetalningar motsvarar ungefär en femtedel av landets totala konsumtion. I socialhuvudtiteln (bil. 7 till proposition 1984/ 85:100) framhålls nödvändigheten av att försöka begränsa kostnadsutvecklingen inom socialförsäkringens område, men att det måste ske med stor varsamhet. Vi delar den uppfattningen. Därför föreslår vi i det följande sådana besparingar inom sjukpenningförsäkringen och föräldraförsäkringen som inte nämnvärt påverkar den sociala standarden, men ändå ger väsentlig effekt. För sjukpenningförsäkringen föreslår vi ändrad självrisk och för såväl sjukpenningförsäkringen som föräldraförsäkringen ändrad kompensationsnivå. Sådan självrisk bör införas i sjukpenningförsäkringen att kortare sjukperioder ger en lägre kompensation. Vi föreslår följande regelkonstruktion: Per tolvmånadersperiod skall ge två tredjedels ersättning jämfört med nuvarande regler, dvs. i stället för av bortfallet av inkomstdelar under den med 7,5 basbelopp maximerade årsinkomsten (nu ). I övrigt skall ersättning utgå. Tjugodagarsregeln skall kvarstå. Upprepad sjukdom skall räknas som fortsatt sjukperiod varvid även anmälningsdagen räknas som sjukdag. Anmälningsdagen skall annars inte ersättas av försäkringen. Om förvärvsarbete skett under anmälningsdagen före anmälan, skall räknas som anmälningsdag. Jämfört med hela karensdagar (utöver anmälningsdagen) medför den här föreslagna konstruktionen fördelen att ingen genom oturlig fördelning av inträffad sjukdom blir utan ersättning. Tiodagarsregeln och bibehållen tjugodagarsregel garanterar acceptabelt ekonomiskt skydd. Sänkningen av den allmänna ersättningsnivån till innebär på grund av marginalskatteeffekten med nuvarande inkomstskatteregler en måttlig försvagning av den enskildes effektiva försäkringsskydd. Samma effekt mildrar också konsekvenserna av de till ersatta per tolvmånadersperiod. Även från avtalssynpunkt och med hänsyn till konventionen om bl. a. sjuk- och arbetsskadeförsäkringen anser vi förslaget väl avvägt. Genomförs den i motion 1984/85:2754 av m. fl. föreslagna marginalskattereformen blir det som regel endast en liten minskning av behållningen och därefter en ökad behållning i förhållande till nuläget. För en industriarbetare med . i årslön medför marginalskattereformen fullt genomförd att behållningen av sjukpenningen efter skatt då ökar, trots att den generella ersättningsnivån inom sjukpenningförsäkringen sänkts till . blir sjukpenningen efter skatt vid . årsinkomst lil kr. Efter tionde ersättningsdagen blir behållningen med vårt förslag med den förutsatta marginalskattenivån . per dag, alltså högre. Det är naturligtvis var och en obetaget att teckna frivillig tilläggsförsäkring i enskilt försäkringsbolag. Givetvis skulle vi välkomna motsvarande möjligheter att teckna sådan försäkring hos . Vi föreslår samma generella ersättningsnivå som för sjukpenningförsäkringen, dvs. I motion 1984/85:2691 av m.fl. föreslås höjning av föräldraförsäkringens garantibelopp från . per dag fr. o. m. i syfte att ge de ekonomiskt svagaste väsentligt förstärkt försäkringsskydd. Vi beräknar den sammantagna besparingseffekten till per helår. Ikraftträdandet bör ske och besparingarna tillföras statsbudgeten genom att sjukförsäkringsavgiften sänks från 9,50 till som folkpensionsavgiften höjs i motsvarande mån, från 9,45 till . Avgiftsändringarna bör också gälla fr. o. m. . Med stöd av vad ovan anförts hemställs 1. att beslutar att fr. o. m. i enlighet med motionens förslag införa nya regler i a) sjukpenningförsäkringen och b) föräldraförsäkringen, 2. att under förutsättning av bifall till yrkande 1 ovan beslutar att sjukförsäkringsavgiften och folkpensionsavgiften fr. o. m. skall utgöra resp. .