mot · G802326 · 1985-01-10 00:00:00 — Från i län till i går en järnväg för godstrafik. Från till är denna järnväg smalspårig. Sträckan i fråga är och dess framtid har utretts, diskuterats och remissbehandlats. Företag, kommuner och länsstyrelser i och har målmedvetet försökt hitta olika framtidsinriktade trafiklösningar för denna järnväg. Flera utredningar med ingående redovisningar av trafikekonomin m. m. har lagts fram. Genom att nytt beslutsunderlag successivt efterhörts och presenterats har detta skapat ovisshet som lett till dels att trafikstandarden kraftigt eftersatts, dels till att berörda industrier inte kunnat få klarhet om sina möjligheter att i större utsträckning långsiktigt satsa på järnvägstransporter. Vid banan finns tre trafikanter, nämligen (såg med industrispår), i (såg utan industrispår) och AB Gryts Bruk, (spik, tråd, armeringsprodukter m. m., industrispår finns). Hyttsjö såg ligger endast ca 75 m från stationen i , dit man kör med gaffeltruck och lastar på vagn. Vad först gäller så har företaget investerat för i medeltal 6 milj. kr. för fortsatt och ökad produktion i sågverk. Bolaget avlönar f. n. ca 160 personer och fungerar även som basindustri för skogsbruk, transportföretag, tjänstesektor m. m. Man har väsentligen ökat sitt utnyttjande av järnvägen så att 1984 fraktades av trävarulasterna på detta sätt. har man också lagt om järnvägsspåren inom sitt industriområde och anlagt en helt ny lastningsplan för trävaror på järnväg. I sitt senaste remissvar, daterat , beräknar företaget att fraktkostnaderna kommer att stiga med drygt 1 milj. kr./år, och av omsättningen till utlandet kommer att gå förlorad om järnvägen läggs ner. producerar 30 000-35 000 m3 sågade trävaror, varav exporteras. I sitt remissvar, daterat , skriver företaget: Sågverket genomgår nu en modernisering. har ca 8 milj. kr. Stora exportmarknader är bl. a. och . Leveranser till dessa marknader är ofta av stor volym, vilket innebär en stor lageruppbyggnad med likvid påfrestning som följd. För att minska dessa påfrestningar pågår en ändring av marknadsföringen där de europeiska länderna , , Öster rike, , kommer i centrum. För att lyckas med denna marknadsinriktning är tillgång till järnväg nödvändig. Övriga transportalternativ är ej konkurrenskraftiga vad gäller pris och funktion. En eventuell nedläggning av järnvägen kommer med största sannolikhet att medföra investeringsstopp och sågens framtid hotas. Gryts Bruk har producerat spik och dragen tråd . Brukets hela maskin- och fastighetsbestånd har helt förnyats , och företaget är en modern produktionsanläggning med en kapacitet på spik och dragen tråd . Företaget, som ej har någon export, har drabbats hårt av den vikande byggkonjunkturen med ett sjunkande kapacitetsutnyttjande som följd. I sitt senaste remissvar från skriver företaget: Produktionen måste ökas så att ett kapacitetsutnyttjande erhålles. Då den svenska byggvolymen enligt samstämmig expertis knappast kommer att öka nämnvärt måste denna produktionsökning avsättas på exportmarknader som , , , , , . Det är helt uteslutet att på dessa marknader placera så stora spik- och trådvolymer utan att vara konkurrenskraftig även på transportsidan vad gäller pris och kvalitet. En eventuell nedläggning av järnvägen skulle innebära ökade fraktkostnader och kraftigt reducera företagets möjligheter till export och i ett längre perspektiv även hota företagets fortlevnad. För inlandssågverken är möjligheten till järnvägstransporter helt nödvändig. Närheten till järnväg har varit av avgörande betydelse vid lokalisering, marknadsföring och investeringar. Det som egentligen prövas är om statsmakten skall dra undan en viktig del av den infrastruktur som varit förutsättning för tillkomsten av industrier och samhällen i området. Med hänvisning till utgående forslingsbidrag till företag bedömer SJ att åtminstone inledningsvis nästan alla transporter vid en nedläggning av smalspåret blir kvar på järnvägen genom omlastning vid terminal. Det finns emellertid enligt vår mening uppenbara risker att de tre berörda företagen av praktiska och ekonomiska skäl samt marknadsomläggningar måste och kommer att välja andra lösningar. I det här fallet, liksom i så många andra, gör SJ den felbedömningen att man inte inser det matarvärde de små banorna har för den långväga järnvägstrafiken. Godset kommer att köras på lastbil med allt vad det i det här fallet innebär av ökad miljöförstöring, ökat vägslitage, minskade exportandelar och minskad sysselsättning i en trakt där alternativa arbetstillfällen inte finns. Två alternativ till bevarande av järnvägen har diskuterats : Upprustning till normalspår. Upprustning av smalspåret kombinerat med införande av rullbockdrift. En av förutsättningarna för breddning av banan är avsevärt ökad trafik. Trafikanterna är beredda att garantera följande godsmängder vid breddning: Efter samråd beslutade länsstyrelser, kommuner och de tre berörda företagen att göra en ny utredning med tonvikt på direkta och indirekta effekter för de tre företagen vid en eventuell nedläggning av järnvägen. Som konsult utsågs i (ILAB). Det färdigställda materialet ger en uttömmande bild av både järnvägs- och lastbilstransporter i området. Flera olika alternativ med såväl företagsekonomiska som s. k. godkända samhällsekonomiska kostnader har redovisats. Rapporten har tillställts . Utredningen visar att en upprustning till normalspår skulle kosta 40 milj. kr. Enligt SJ:s beräkningar skulle en godsmängd på ge en intäkt på 2,7 milj. kr. och driftkostnaderna uppgå till 1,5-2 milj. kr. Överskottet skulle dock enligt SJ inte räcka till att täcka kapitalkostnaderna utan underskottet skulle för SJ:s del uppgå till 1,15 milj. kr./år. Vi delar dock den uppfattning som bl. a. framförts av i , att detta underskott från samhällets utgångspunkter bör reduceras med 0,64 milj. kr. för miljökostnader (se ILAB:s utredning) och med 0,3 milj. kr. för ett genomsnittligt femårigt forslingsbidrag. Liksom ifrågasätter vi också den höga reala ränta på som SJ använder i sina beräkningar. En betydligt lägre realränta upplevs av företag som tillfredsställande. Varje sänkning av realräntan sänker de årliga transportkostnaderna med 0,3-0,4 milj. kr. En upprustning av smalspåret beräknas kosta 17 milj. kr., vilket skulle ge ett ekonomiskt resultat för SJ på ±0. Scantrak har i en utredning belyst möjligheterna att bevara smalspåriga godsbanor genom att använda s. k. rullbockar. Efter att noggrant ha gått igenom möjligheterna vid bl. a. skriver Scantrak: Genom utvecklingen av rullbocken kan man få en enklare och billigare överföring av normalspårvagnar på smalspårsbanor. Tekniken införs nu vid flertalet smalspårsbanor i med godstrafik. Vid de banor där tekniken har införts har man kunnat visa en kraftigt förbättrad ekonomi. Mot bakgrund av vad vi ovan anfört om ifrågavarande järnvägs betydelse för näringsliv och sysselsättning i berörda bygder hemställer vi att hos regeringen begär åtgärder för bevarande av järnvägen och upprustning i första hand till normalspår, i andra hand av befintligt smalspår. () ()